142 



Oversigt over Arterne. 



1. Membran saa bred som Halvdækvinger over 



Midten, med bredt afrundet Spids. 4. montivågus. 

 Membran smallere eller meget smallere end 

 Halvdækvinger over Midten, bagtil forlænget 

 tilspidset 2. 



2. Inderste Følehornsleds og Laarenes fortykkede 



Spids sædvanlig kun lidt mørkere end den 

 øvrige Del. Følehorn og Ben meget slanke. 

 Forlaarene (lagt fremefter) naar lidt forbi Ho- 

 vedets Spids 1. clåvipes. 



Inderste Følehornsleds og Laarenes fortykkede 

 Spids sort eller sortbrun. Følehorn og Ben 

 kortere. Forlaarene naar ikke forbi Hovedets 

 Spids 3. 



3. Membran meget smal, langt smallere end Halv- 



dækvingerne over Midten. Hovedets Spids 

 (mellem Følehornene) slank. Laar tynde. 2. mi nor. 

 Membran bredere og ikke paafaldende smallere 

 end Halvdækvingerne over Midten. Hovedet 

 kort tilspidset. Laar kraftigere 3. cråssipes. 



1. B. clåvipes Fabr. (Fig. 89 d). Meget slank, helt 

 bleg, kun yderste Følehornsled sort. Hoved langt tilspid- 

 set mellem Følehornene. Forryg bagtil noget hvælvet. 

 Corium kraftig punkteret mellem Ribberne. Vor største 

 Art. L. 7—8 mm. 



Sjælden; hidtil kun fundet i Antal i Roden Skov sam- 

 men med andre Arter. Er sikkert mere udbredt. 



2. B. minor H. Sch. (Fig. 89 a, e). Mere robust, men 

 meget mindre. Forryggen ikke hvælvet bagtil. Halvdæk- 

 vinger noget rundet-udvidede over Midten; Corium meget 

 fint punkteret mellem Ribberne. Membran overordentlig 

 smal, ofte med brunlige Smaapletter. Spidsen af 3. Føle- 

 hornsled sort. Undertiden er Laarenes fortykkede Spids 

 kun svagt mørkere. L. 5—6 mm. 



Ret almindelig paa sandet Jord. 



3. B. cråssipes H. Sch. (Fig. 89/). Temmelig kort. 

 Ben og Følehorn, men navnlig Laarene, forholdsvis kraftigere 

 og kortere end hos de øvrige Arter. 2. og 3. Følehornsleds 



