136 



Sjælden paa Øerne (Bornholm); mindre sjælden i 

 Silkeborgegnen; formentlig mere udbredt i Jylland. 



4. Se. Thomsoni Reut. (adjunctus Horv., delvis). (Fig. 

 85 b). Nærbeslægtet med Se. affinis, men Roden af inderste og 

 Spidsen af 2. Følehornsled sædvanlig mørke. Forbryststyk- 

 ket ikke eller kun meget lidt udvidet bagtil. Halvdækvinger 

 mindre skarpt sorttegnede. Forlaar overvejende sorte, og 

 Mellem- og Baglaar ofte med en brunlig Ring mod Spid- 

 sen. Membran næsten altid rudimentær. L. 3^/2 mm. 



Hist og her over hele Landet. 



5. Se. pilosus Reut. Ligeledes beslægtet med Se. 

 affinis. Følehorn og Ben overvejende gule; 2. Følehorns- 

 leds Spids og Forlaarenes Midte mørke. Overside fint 

 haaret. Membran oftest afkortet, men selv i fuldt udviklet 

 Tilstand naar den ikke Bagkropspidsen. L. 3^/2—4 mm. 



Yderst sjælden; Bøllemosen. 



[Muligvis kan hos os endnu findes Se. (Notochilus) 

 contråctus H. Sch., der ved første Øjekast vil kunne 

 skelnes fra de øvrige Arter ved, at Forryggen med Und- 

 tagelse af Siderandlinierne er helt sort]. 



28. Drymus Fieb. 



Overside sort eller mørk kastaniebrunlig, oftest 

 uden tydelig Glans, ret grovt punkteret. Inderste 

 Følehornsled rager med omtrent Halvdelen uden- 

 for Hovedets Spids. Forryg med temmelig kraftigt 

 Tværnedtryk lidt bag Midten, undertiden ogsaa 

 med Længdenedtryk i Midtlinien. Bagkrop mere 

 eller mindre udvidet bagtil. Forskinneben hos 

 Hannen stærkere eller svagere krummet-udvidede 

 mod Spidsen. Membran undertiden afkortet. 



Arterne holder sig til fugtige Steder, navnlig i Mos og 

 under vissent Løv i Skove, tildels paa lignende Lokalite- 

 ter som visse Løbebiller (Trechus, Acupalpus og Stenolo- 

 phus). 



