216 



horn meget slanke og tynde; Laar, særlig de bageste, rød- 

 lig ringede; Skinneben fint tornede. L. 7—8 mm. 



5. C. sexguttåtus Fabr. (Fig. 132 &). Ligeledes let- 

 kendelig. Bleggul, iøjnefaldende sortplettet. Hoved sort, 

 med en lys Streg ved hvert Øje. Forryg sort; den tem- 

 melig brede Halsring, tildels Siderandene samt en større 

 Plet i Midten gule. Scutellum kun mørk ved selve Ro- 

 den. Clavus sort, med lys Spids. Corium med en stor 

 mørk Plet bagtil, der ofte flyder sammen med en mørk 

 Plet langs Sideranden. De slanke Følehorn sorte eller 

 dog mørke; Laar overvejende mørke. Ligesom hos fore- 

 gaaende Art er Oversiden næsten nøgen eller dog kun 

 tyndt filtagtig haaret og derfor temmelig glinsende. L. 

 7—8 mm. 



Almindelig overalt. 



6. C. fulvomaculåtus De G. Lysere eller mørkere 

 brunlig eller næsten sort, temmelig matfarvet og tæt ned- 

 liggende filtagtig lyshaaret. Halvdækvinger ofte lysere 

 mod Siden eller endog som det meste af Hoved og For- 

 ryg helt lysbrunlige; Hoved med en lys Plet ved hvert 

 Øje. Forryg fra helt sort til brunliggul med 2 sorte Plet- 

 ter paa Midten. Scutellum sort, ofte med lys Spids eller 

 endog helt blegfarvet. Cuneus sædvanlig rødliggul, med 

 sort Spids. Følehorn og Ben overvejende urent rødliggule; 

 Baglaar mørk- eller rødligspraglede. L. 6 — 7 mm. 



Almindelig, særlig i Skove. 



7. C. roseomaculåtus De G. Gulgrønlig, med 

 rosenrødlig plettet Overside. Hoved mørkt eller rødligt, 

 med en bleg Stribe ved hvert Øje. Forryg hos d ofte med 

 en brunlig Stribe paa hver Side ved Midten og noget 

 mørkere fortil. Scutellum ofte temmelig stærkt brunlig 

 eller rødlig tegnet. Clavus rødlig, med grønligfarvet Spids. 

 Corium med 2 rødlige, undertiden sammenflydende, lang- 

 agtige Pletter mod Spidsen. Følehorn og Ben mere eller 

 mindre rødlige. L. 7—8 mm. 



Almindelig overalt. 



