91 



I. Caridea (Rejerne). 



Formen i Reglen sammentrykt, Skallen horn- 

 agtig, ikke meget haard; ingen store Klosakse; store 

 Antenneplader. Hele Dyret mer eller mindre 

 gennemsigtigt. Pandetornen oftest stor, kraftig, 

 sammentrykt, med Tænder for oven og for neden. 

 Halen er en kraftig Svømmehale med stor Hale- 

 vifte og som Regel med et Knæk efter 3. Haleled, 

 saa at den kan slaas ind under Brystet, men næ- 

 sten aldrig rettes helt ud. Sidedelene paa 2. Hale- 

 led saa store, at de ikke blot dækker forreste Del 

 af 3. Led, men ogsaa bageste Del af 1. Led; de er 

 størst hos ?, saa der bliver større Plads for 

 Æggene. Følehornene oftest lange og tynde. Som 

 Regel er der smaa Klosakse paa de to første Ben- 

 par, men aldrig paa 3. Par. Halefødderne har 

 Svømmehaar i Randen. 



Ved Hjælp af Halefødderne svømmer de langsomt 

 fremad, medens de ved Hjælp af Haleviften svømmer 

 baglænds med stor Fart. Det er gode Svømmere, der med 

 en enkelt Undtagelse (Ferskvandsrejen, Palæmonetes va- 

 rians) alle lever i Havet. Det er gerne mindre Dyr, fra 

 20—100 mm lange; men af de danske kan dog den røde 

 Dybhavsreje (Pandalus borealis) og Glasrejen (Pasiphae 

 tarda) naa en Størrelse af 150 mm eller mere. 



Oversigt over Grupperne. 



1. 1. Par Kropfødder har ikke virkelige Klosakse; 

 men det yderste Led kan slaas ind mod den 

 lige afskaarne Forrand af det næste Led (se 



Fig. 58a, 7) 1. Crangoninea. 



1. Par Kropfødder har som Regel virkelige Klo- 

 sakse (Fig. 58 a, 2), der dog undertiden kan 

 være meget vanskelige at se; i hvert Fald har de 

 aldrig samme Form som hos Crangoniderne. 2. 



