117 



Til Trods for disse Dyrs ringe Størrelse (oftest 20—30 

 mm) har de dog ved deres uhyre Antal, især i det aabne 

 Hav udenfor den norske Kyst, umaadelig Betydning, idet 

 dé (særlig Rhoda inermis) er Hovednæringsmidlet for 

 flere af de store Bardehvaler, nemlig Nordkaperen (Balæna 

 biscayensis), Blaahvalen (Balænoptera sibbaldii). Sejhvalen 

 (Balænoptera borealis) og Pukkelhvalen (Megaptera boops), 

 ligesom de ved deres pludselige stærke Formering hvert 

 Foraar giver Anledning til de paagældende Hvalers Van- 

 dringer. Ogsaa for mange Fisk, især Sild og Makrel, er 

 de en vigtig Næring. Fiskestimerne svømmer i Skrue- 

 linie uden om Lyskrebsene, hvorved disse trænges sammen 

 i tætte Stimer i Midten; saadanne Steder er udmærkede 

 Fiskepladser. De er særdeles hurtige i deres Bevægelser 

 og meget sky, saa at de er vanskelige at fange undtagen 

 om Natten. De norske Fiskere kalder dem med et fælles 

 Navn Kril. 



Lyskrebsenes Udvikling. 



I Modsætning til de fleste andre Krebsdyr lægger 

 Lyskrebsene, saa vidt man ved, deres Æg i Reglen direkte 

 ud i Vandet. Der er ialt kun iagttaget 4 Arter, som bærer 

 Æggene omkring i nogen Tid, og af disse er kun den ene 

 nordisk, nemlig Nyctiphanes Couchii. 



Æggene, der har aldeles samme Udseende som Æg 

 af Fisk, er 0,7 — 0,8 mm i Gennemsnit og findes svømmende 

 frit i Havet. I de ældre Æg kan man tydelig se Nauplius 

 ligge. 



1. Trin. Nauplius (se Fig. 4, S. 10) 0,5 mm; har et 

 ovalt Skjold uden noget tydeligt Pandeøje, men med de 

 3 sædvanlige Par Naupliuslemmer, der er aldeles uled- 

 dede. 1. Par Følehorn er svagt bøjet, med 1 lille Tand 

 og 2 Børster i Spidsen. 2. Par Følehorn er lidt længere, 

 med to Grene, hvoraf den forreste har 4, den bageste 

 3 Børster. Kindbakkerne er noget kortere, men ligeledes 

 togrenede og med 3 Børster paa hver Gren. Nauplius 

 har ingen Mund og maa derfor leve af den Føde, som 



