145 



2. M. flexuosa O. F. Miill. (Fig. 89 og 90, 2). Meget 

 slankere end M. inermis. Antennepladen 7 — 8 Gange saa 

 lang som bred og over dobbelt saa lang som Stammen i 

 det tilhørende Følehorn. Halepladens Hak indtager om- 

 trent ^U af dens Længde; paa hver Yderkant sidder 21—27 

 Torne. Indergrenen paa det bageste Par Halefødder har 

 en stor Høreblære; paa de inderste ^/3 sidder under Bør- 

 sterne 10—12 Torne, der tager til i Størrelse udad. Brun 

 eller rødbrun. L. 25 mm. 



Nordeuropa. Meget almindelig i næsten alle vore Far- 

 vande, særlig mellem Bændeltangen. 



3. M. negle eta G. O. Sars (Fig. 91, 3). Ligner meget 



M. flexuosa, men adskiller sig ved følgende Kendetegn: 



Antennepladen kun omtrent 5 Gange saa lang som bred 



og ikke dobbelt saa lang som Stammen i det tilhørende 



Følehorn. Halepladens Siderande har kun 18 — 20 Torne. 



Høreblæren tydelig mindre end hos M. flexuosa. L. 20 mm. 



Fra Norge til England. Findes i Limfjorden, Kattegat, 

 Øresund, Svendborgsund og Guldborgsund paa lignende 

 Dybde som M. flexuosa, men lidt mindre hyppig. 



2. Schistomysis Norman. 



Antennepladen omtrent rhombisk, med en Tand paa 

 yderste Sidehjørne; hele Inderkanten og den Del af Yder- 

 kanten, der sidder udenfor Sidetanden, har Børster. 9's 

 Rugepose dannes af 2 Par Blade. d"s 3. Par Halefødder 

 ender med 1 enleddet og 1 toleddet Gren. 4. Par har paa 

 den toleddede Stamme 1 kort toleddet Indergren og 1 

 fem-seksleddet, lang Ydergren med en lang Børste paa de 

 to yderste Led. 5. Par meget lille. Halepladen har bagtil 

 et trekantet Hak. Arterne lever paa lavt Vand. 



Oversigt over Arterne. 



Øjestilkene næsten lige saa lange, som Skjoldet 

 er bredt fortil, saa at Øjnene rager langt ud 

 til Siden 4. M. spiritus. 



Øjestilkene saa korte, at Øjnene kun rager et 

 lille Stykke udenfor Skjoldet 5. M. ornat a. 



K. Stephensen: Skjoldkrebs. 10 



