90 



en Række ret store Tænder paa Inderkanten; den venstre 

 desuden en Række smaa Tænder paa Yderkanten. Gang- 

 benene har faa, men ret kraftige Haar. Øjestilkene i 

 Spidsen tykkere end ved Roden, kortere eller i hvert 

 Fald ikke saa lange som 2. Led i de smaa Følehorns 

 Stamme. Farven gullig; højre Saks har to rødlige Længde- 

 baand. Skjoldet 8 mm, højre Saks 20 mm. 



Findes langs hele Europas Vestkyst og gaar ind i 

 Middelhavet. Hos os meget sjælden; findes i Skagerak 

 og østlige Kattegat, oftest paa stor Dybde (100— IsS m). 

 Bunden forskellig. 



Paa Halens Rygside snylter undertiden Peltogaster 

 sulcatus, oftest 4—7 paa hvert Dyr. 



II. Natåntia. 



(Svømmende Decapoder). 



Skallen hornagtig, mer eller mindre gennem- 

 sigtig. Legemet næsten altid sammentrykt, Pande- 

 tornen oftest sammentrykt og takket. L Halering 

 ikke meget mindre end de andre. 2. Par Følehorn 

 har gerne en stor og flad Antenneplade. Yder- 

 grene paa Benene findes undertiden. Benene tynde, 

 men næsten altid med Klosakse paa L og 2. Par. 

 6. Par Halefødder danner en stor Halevifte. 



Af Underordenens 2 Afdelinger er kun den ene. Rejerne, 

 repræsenteret i Danmark; men ved Norge findes nu og 

 da Arten Sergéstes årcticus, som hører til Gruppen 

 Penæidea, og det er ikke usandsynligt, at den vil kunne 

 drive ind i Skagerak, hvorfor den her kort skal omtales. 

 Den er et ægte Dybhavsdyr, hvis 4. og 5. Kropben er 

 meget smaa og svage. Sidedelene paa 2. Halering naar 

 ikke frem til at dække over 1. Haleled saaledes som hos 

 Rejerne. Larven nævnt S. 15. 



