104 



En arktisk Art, der dog ogsaa lever sydligere, f. Eks. 

 ved Færøerne og i det irske Hav; enkelte Eksemplarer er 

 fundne ved Bohuslån. I Danmark kun tagen en enkelt 

 Gang ved Samsø. 



3. S. Gaimårdi M.-Edw. (Pig. 66, J). Pandetornen 

 noget over dobbelt saa lang som Øjestilkene, paa Midten 

 omtrent dobbelt saa høj som ved Grunden; foroven 5—7, 

 forneden 3—4 Tænder. Kun 2 Torne paa hver Side af 

 Skjoldets Forkant: 1 under Øjet og 1 paa det nederste 

 Hjørne. Farven lyst graabrun med rødbrune Pletter og 

 et Par hvidgule Tværbaand paa Halen. L. 45 mm, deraf 

 Skjoldet med Pandetornen 15 mm. 



Vidt udbredt over næsten hele Ishavet og gaar langt 

 ned baade i Atlanterhavet og Stillehavet. Ved Danmark, 

 hvor den er Slægtens mest almindelige Art, lever den 

 paa 4—20 m i Kattegat og gaar ned i Sundet og gennem 

 Bælterne til Kielerfjord; Bunden ren Sand eller blandet 

 med Tang, Grus og Smaasten. 



Paa Halens Underside mellem de to første Haleled 

 snylter undertiden Bopyren Phryxus abdominalis. 



Eksemplarerne i Ishavet danner rimeligvis en egen 

 Race, idet de er større end Individerne længere Syd paa; 

 de har desuden en svær, men kort Torn paa Ryggen af 

 3. Haleled. 



4. S. Crånchii Leach. (Fig. 66, 4). Ingen Torne over 

 Øjet; derimod findes der 1 ;Torn under Øjet og 1 paa 

 Skjoldets nederste Forhjørne. Pandetornen kun lidt læn- 

 gere end Øjestilkene, i Spidsen med to smaa Tænder 

 over hinanden, hvoraf den nederste dog sidder lidt bag 

 den øverste; foroven 3, forneden ingen Tænder. Farven 

 mørkebrun med lysere Tegning, Benene med lysebrune 

 og sorte Ringe. L. 20 mm, deraf Skjold og Pandetorn 

 6 mm. 



Norge— Middelhavet. I Danmark ret almindelig i vest- 

 lige Del af Kattegat med tilstødende Farvande. Dybden 

 6 — 30 m. Bunden meget forskellig, men aldrig ren Slik. 



5. S. pusiola Krøyer (Fig. 66, 5). Ingen Torne over 

 Øjet; derimod findes der 1 Torn under Øjet og 1 paa 

 Skjoldets nederste Forhjørne. Pandetornen omtrent af 

 Længde med Øjestilkene, højest ved Grunden, jævnt til- 

 spidset udefter og endende i en simpel Spids; foroven 



