14 



og fyldes tildels med svampet Benvæv, og dens Vægge forbene 

 fast; Hammeren faar en egen Form. 



Af Pindsvinene have vi kun Pindsvinet, Erinaceus 

 europæus. Mere end Muldvarpen har det brugt forreste øvre 

 og forreste nedre Fortand som Niptang til at tage Føden, 

 og de ere voxede noget og blevne mere fremstaaende ; til 

 Gjengjeld er bageste nedre Fortand forsvunden, og Hjørne- 

 tænderne ere indskrænkede af Mangel paa Brug. Som brugte 

 til Tygning af mere blandet Føde have Kindtænderne mistet 

 noget af deres skarpkantede Former og have faaet mere stumpe 

 Spidser, og de fleste af Bagkindtænderne ere noget udvidede; 

 de øvre have paa Kronens Inderrand faaet to Spidser i Stedet 

 for én; en øvre og to nedre af de smaa forreste Kindtænder 

 ere derimod forsvundne. Som ikke særlig uddannet til Graver 

 eller i anden Retning har Pindsvinet ellers i meget beholdt 

 Insektædernes oprindelige Præg, ret kort Snude med simpelt 

 hvælvet Næsebrusk om Næseboret, veludviklet Øje, stort Øre, 

 o. s. V., og det samuie gjelder i endnu højere Grad nogle af 

 dets nærmeste Slægtninge i fremmede Lande. Men selv har 

 Pindsvinet faaet en Egenskab, der har stor Indflydelse paa 

 dets Liv: Haarene paa næsten hele Oversiden ere blevne til 

 stive Torne. Hos mange forskjellige Pattedyr have de stærkeste 

 af Oversidens Haar Tilbøjelighed til at blive haarde og stik- 

 kende, og de Dyr, hos hvem Haarene ere blevne tilstrækkelig 

 stive, have snart opdaget deres Nytte som Forsvarsmiddel, have 

 gjort Brug af dem ved at rejse dem mod angribende Fjender 

 og have derved end mere pirret dem til Væxt. Pindsvinet er 

 klædt i en fuldstændig Rustning af stive Haar; det har øvet 

 sig i ved Hudmusklernes Hjelp at trække Oversidens torn- 

 klædte Hud frem over det øvrige af Legemet og samtidig rulle 

 sig sammen, saaledes at hele Dyret bliver en tornet Kugle, 

 uangribelig for de fleste af sine Fjender. Rustningen har givet 

 Pindsvinet en Følelse af Tryghed, saa at det har fundet det 

 unødvendigt at øve sig i Hurtighed, i Løb eller Klatring eller 

 andre Færdigheder for at undgaa Forfølgelse, og det er blevet 

 en ret plump og ubevægelig lille Skabning, med en tyk Krop, 

 baaren af korte Lemmer med tykke, tildels indbyrdes sammen- 

 smeltede Trædepuder paa Haand- og Fodsaal, med kort Hale. 

 Det har ikke Evne til at tage stort andet Bytte, end hvad det 

 kan finde paa Jordens Overflade; i Modsætning til vore andre 

 Insektædere kan det om Vinteren ikke finde Føden, og det 

 sover da Vintersøvn i sin Rede. 



Af Spidsmusenes Familie findes hos os de to Slægter 

 Egenlige Spidsmus og Vandspidsmus, Sorex og Cros- 

 sopus, med henholdsvis to og én Art, Spidsmus og Dverg- 

 spidsmus, S. vulgaris og S. pygmæus, og Vandspids- 



