96 



fyldte med Tandkit; paa de øvre Kindtænder findes 

 én Fure langs Kronens Inderside og 3 langs Yder- 

 siden; paa de nedre Kindtænder omvendt 3 langs 

 Indersiden og én langs Ydersiden. Veludviklede 

 Mælketænder til forreste Kindtand i hver Kjæbe. En 

 ganske lille, nærmest spalteformet Aabning i Over- 

 kjæbebenet nederst i Kindbuens forreste Grund, kun 

 til Gjennemgang for Ansigtets Følenerve og for Aarer; 

 Aabningens Ydervæg bred og stærk. Intet Ben-Tag 

 over Øjehulen; Pandebenets Rand over Øjehulen ret 

 skarp. Trommebenet ret lille, med en meget lang 

 tudformet ydre Øregang, indvendig udelt. Forreste 

 Gane-Aabning lille, smal. Undersiden af Nakkebenets 

 Grunddel ejendommelig skaalformet udhulet. 



32. *Bæver (Castor fiber L.). 



Krop 680 mm^ Halens Længde 320, dens største Brede 100, 

 Øre 28, Fod 160. Næsten ensfarvet paa Over- og Underside, 

 brunlig i mørkere eller lysere Tone. Dækhaarene ved Grunden 

 hvidgraa, ellers brunlige, Bundhaarene, der 

 ere meget tætte og fine, farvede paa lig- 

 nende Maade. Længden af øvre Kindtænders 

 Række 32 mm^ af nedre Kindtænders Række 

 36, Hovedskallens Længde 144, Under- 

 kjæbens Længde 108. 

 Fig. 43. Bæver. En Som den største af Nord-Europas Gna- 

 øvre højre Kindtand, vere, den eneste med fladtrykt Hale, kan 

 Slidflade. Naturlig Bæveren let kjendes. De mægtige Fortænder 

 Størrelse. ville strax tjene til at bestemme jordfundne 



Skeletter. 

 Den har været udbredt over hele Danmark; ogsaa fra Born- 

 holm kjendes den. Dens Knogler findes ikke sjelden i Sten- 

 alderens Kjøkkenmøddinger og ofte i Moser; ogsaa talrige 

 mosefundne „Bæverstokke", afgnavede og afbarkede Grene og 

 Stammer, som den har brugt til sine Bygninger i Vandet, ere 



