24 



3. Spidsmus (Sorex vulgaris L.). 

 (Kan ogsaa findes omtalt under Navnet Sorex araneus.) 

 Krop 65 mm^ Hale 371/2, 'Øre 7, Fod 131/2- Halen for største 

 Delen klædt med korte, stive Haar, kun i Spidsen ret langhaaret. 

 Den bageste Del af Fodsaalen, fremad indtil de bageste Træde- 

 puder, klædt med korte, fine Haar, men selve Hælspidsen nøgen. 



Pig. 6. Spidsmus. Hoved 

 set fra Siden. Naturlig 

 Størrelse. Haarene foran 

 Øret ere fjernede, saa at 

 selve det haarklædte Øre 



sees. 

 Fig. 7. Spidsmus. Venstre 

 Haand og Fod sete neden- 

 fra. Naturlig Størrelse. 



Fig. 6. Fig. 7. 



Haarklædningens Farve er paa hele Oversiden næsten sort ; Haa- 

 rene ved Grunden blygraa, i Spidsen brunsorte. Paa Undersiden er 

 Farven, set paa Afstand, hvidgraa, idet Haarenes graa Bund- 

 farve ikke dækkes af de hvide Haarspidser. Grændsen mellem 



r-Ul. 



Fig. 8. Spidsmus. Ho- 

 vedskal. Naturlig Stør- 

 "^-^iy^""^ "^ ' v,isJ~' relse. 



rXjita^i^^^ Il Fig. 9. Spidsmus. En 



_^— -^-s-^ 7 ^ ^^^^ Bagkindtand. For- 



Fig. 8. Fig. 9. størret. 



Over- og Undersidens Farve er ikke skarp. Længden af øvre 

 Tandrad 82/3 mm^ af nedre Tandrad 8, Hovedskallens Længde 

 18, Underkjæbens Længde 9^4- 



De eneste af de danske Insektædere, der ved et flygtigt 

 Blik kunne forvexles med danske Dyr af andre Ordener, ere 

 Spidsmusene, der kunne ligne Gnavere som Mus. Den lange 

 Snude, det mere vidt spaltede Gab, det ejendommelig formede 

 Øre med de stærkt fremtrædende to Laag indvendig, de meget 

 smaa Øjne, den korte fløjlsagtige Haarklædning, den tæt slut- 

 tede Tandrad med de mørke Kronspidser af farvet Emaille 

 ere sikre Kjendetegn paa Spidsmusene; de mørke Tandspidser 

 findes ikke hos andre af vore Pattedyr. Et sikkert Mærke 

 overfor Mus er ogsaa den veludviklede Tommelfinger med 

 kloformet Negl og Haandfladens 6 Trædepuder; hos Musene 

 er Tommelfingerens Negl flad og afstumpet, og hos ingen Gnaver 



