50 



holdt en nedre Kindtand foran de tre bageste, dog kun som 

 en ganske lille Vantrivning. Men i Kindtændernes Form er 

 den stærkt omdannet: Kronernes Hovedknolde ere blevne lave 

 og smalle og indbyrdes forenede ved Tværkamme, og omkring 

 dem ere Bikamme fremkomne i Form af Tværlister; hver af 

 de større Tænder har paa Kronen faaet fra 5 til 7 lave skarpe 

 Tværkamme, der tilsammen give Tyggefladen Udseende af en 

 Rasp. Som vever springende Klatrer er Hasselmusen bedre 

 uddannet end Birkemusen, hvem den i det hele i Bygning 

 staar nær, og hvem den ogsaa ligner i sin Evne til at sove 

 Vintersøvn. Haand og Fod ere bedre indrettede som Gribe- 

 Redskaber, med længere Fingre og Tæer, med bredere Haand- 

 flade og Fodsaal med større, fladere Trædepuder. Halen har faaet 

 en rigelig Haarklædning, en Egenskab, der er almindelig hos 

 klatrende Dyr. Øjet er større; Trommehulen er mere opsvul- 

 met og indvendig kamret. 



10 af vore Gnavere høre til Musenes Familie, Muridæ, 

 fordelte i 3 Slægter. Som Gnavere staa Muriderne paa et 

 højere Trin end Dipodider og Myoxider. Kindmusklens forreste 

 Del er baade voxet ind gjennem Aabningen for Ansigtets Føle- 

 nerve og har bredt sig op paa Aabningens Ydervæg som hos 

 Muscardinus; men til Forskjel fra Forholdet hos Myoxider og 

 laverestaaende Gnavere er Aabningens Ydervæg saaledes paa- 

 virket af Kindmusklen, at den er voxet til en langt betyde- 

 ligere Styrke. Alle Kindtænder foran de tre bageste i hver 

 Kjæbe ere fortrængte; og af de tilstedeværende er, hos vore 

 Murider, den forreste bleven ikke lidt forstørret, især vedTil- 

 væxt ved den forreste Ende, fordi den ligger særlig heldig til 

 at paavirkes af de stærke, forreste Tyggemuskler. I Legems- 

 bygning ellers staa de oprindeligste, ikke særlig omformede 

 Murider omtrent paa samme Trin som de oprindeligste Dipo- 

 dider som Birkemusen. 



Fordi Kindmusklen, der ligger paa Kjæbernes Yderside, 

 hos Gnaverne er den stærkeste af alle Tyggemusklerne, har 

 den ualmindelig stor Magt over Underkjæbens Stilling; Under- 

 kjæben er ikke i Hagen sammenvoxet med den tilsvarende 

 paa modsatte Side, derfor meget fri i sine Bevægelser, villig 

 til at rette sig efter den af Tyggemusklerne, der er den stær- 

 keste. En af Kindmusklens Tilbøjeligheder er den: at løfte 

 Underkjæbens nedre Rand, hvor dens Fæste findes, udad, saa 

 at Underkjæbens øvre Rand med Kindtænderne kommer til at 

 helde indad og trykke paa Yderranden af de øvre Kindtænders 

 Kroner. Virkninger heraf kunne hos Gnaverne vise sig paa 

 flere Maader, undertiden højst paafaldende. En af de Maader, 

 hvorpaa de vise sig hos Muriderne, er den, at de øvre Kind- 

 tænders Yderrand faar særlig Tilskyndelse til Væxt og om- 



