85 



siden hvid ; ingen skarp Farvegrændse mellem Over- og Under- 

 side ; Halen foroven og forneden med brune Haar, Hos den sort- 

 ladne Husrotte er hele Oversiden graasort; Dækhaarene ved Grun- 

 den graa eller hvidlige, i Spidsen graasorte, ofte med grøn Metal- 

 glands; Bundhaarene graa; hele Undersiden graa, kun lidt lysere 

 end Oversiden. Hos begge Farve-Ændringer ere mange af Ryg- 

 gens Haar paafaldende lange, stive Børster, brede, fladtrykte, 

 med en bred Fure paa Forsiden. Øvre Fortands Slidflade jevn. 

 Forreste øvre Kindtand ikke saa lang som de to andre tilsam- 

 men. De øvre Kindtænders ydre Knolde (4de og 5te) kun svagt 

 tvedelte. En anselig bladformet Udvæxt paa Mellemkjæbens 

 Forrand under Spidsen af Næsebenet. Ingen knoldformet Ud- 

 væxt paa Overkjæbebenet foran forreste Kindtand. Forranden 

 af Ydervæggen af Aabningen i Overkjæbebenet for Ansigtets 

 Følenerve o. s. v. stærkt buet fremad, naaende langt frem foran 

 øvre Væg. Kindbuen tynd. Langs Pandebenets Øjehulerand en 

 opstaaende Liste, der bagtil fortsætter sig i en Kam paa Isse- 

 benet. Mellemissebenet med næsten lindseformet Omrids, 

 fremadbuet Forrand, stærkt tilbagebuet Bagrand, spidse Side- 

 hjørner. Issen hvælvet selv hos gamle Dyr. Trommebenet 

 stort, forholdsvis, opsvulmet. Forreste Gane-Aabning naaende 

 tilbage omtrent paa Linie med Forranden af forreste Kind- 

 tand. Længden af øvre Kindtænders Række eVs'"'", af nedre 

 Kindtænders Række 6, Hovedskallens Længde 40, Underkjæ- 

 bens Længde 25. 



Husrotten har stor Lighed med sin nære Slægtning Vandre- 

 rotten ; især kan den forvexles med unge, endnu slanke Vandre- 

 rotter, At skjelne de to Arter efter Farven, som det ofte for- 

 søges, naar der skjelnes mellem den „Sorte" og den „Brune 

 Rotte", er ikke altid muligt, eftersom der af begge Arter findes 

 brune og sorte Racer; Husrotten kan endogsaa have lige 

 saa stærk rødlig Farve som Vandrerotten sædvanlig. Bedst 

 kjendes Husrotten paa det store Øre, den lange Hale, Ryggens 

 brede furede Børster, Formen af Mellemissebenet og Størrelsen 

 af Trommebenet; ingen anden af vore Gnavere har saa stive 

 Børster som Husrotten. 



Den stammer fra Asien. I Middelalderen havde den bredt 

 sig over det meste af Europa; men først ved Middelalderens 

 Slutning eller senere synes den at være kommen til Danmark. 

 Her var den, i sin sorte Skikkelse, almindelig, knyttet til 



