16 



under Kanten og Mellemfeltet sortegraat eller skifergraat. 

 Sømlinien afbrudt paa Ribbeenderne. V. 1,4—1,6 Ctm. 



Hos ab. spoliåta Stdgr. er Mellemfeltet af Grund- 

 farven. 



Larven mørkebrun, ligner den foregaaende Arts. 

 Den mørke Rudetegning paa de mellemste Led har bagtil 

 en lys Prik. Bugsiden mørkegraa, med store, lyse, hjærte- 

 formede Pletter. L. 2,0— 2,6 Ctm. Paa vissent Løv. Pup- 

 pen med spids, kegleformet Cremaster, der har nogle faa 

 Børster i Spidsen. 



Juni— ^Juli. Hovedarten er mindre hyppig, hvorimod 

 Aberrationen er alm. udbredt. 



12. A. e margin åta Linn. Tavle I, Fig. 26. 



cTs Følere og Bagskinneben som hos den foregaaende 

 Art. Paa alle Vingernes Søm paa 4 og 3 Fremspring. 

 Forv.s Søm indskaaren under Spidsen. Grundfarven læder- 

 gul til rødbrunlig (9) med mørkere Bestøvning, Midt- 

 punkterne sorte, skarpe. Mellemlinierne fine, skarpe, 

 mørke, den ydre fortsat paa Bagv. Mellemskyggen graa- 

 lig, udvisket, undertiden manglende. Sømlinien sammen- 

 hængende, mørk. V. 1,1 — 1,3 Ctm. 



Larven langstrakt, gullig, med korsformet, mørk Ryg- 

 tegning ved Siden af den mørkt indfattede Ryglinie. L. 

 1,7—2,0 Ctm. Paa forsk, lave Planter. 



Juli— August. Hist o^ her. 



13. A. immoråta Linn. Tavle II, Fig. 27. 



c5"s Følere regelmæssigt behaarede; Bagskinnebenene 

 svagt fortykkede, oftest uden Sporer, sjælden en rudi- 

 mentær Endespore; Foden fuldstændig. Den hvidlige 

 Grundfarve dækket af en tæt, sortebrun Bestøvning og 

 delvis skjult af brede, lyst graabrune Tværlinier, 3 paa 

 Forv., 2 paa Bagv., og af den hvide, takkede Bølgelinies 

 Begrænsning af samme Farve, saa at det ser ud, som om 

 Grundfarven var lyst graabrun og Tværlinierne hvide. 

 Sømlinien skarp, sort, afbrudt paa Ribbeenderne. Fryn- 

 serne med graabrune Pletter. Bagv. har ofte et sort Midt- 

 punkt. V. 1,1 — 1,4 Ctm. 



