56 



og udenfor denne en stor, sort Plet fra Kanten til den 

 ydre Begrænsnings tvespidsede Fremspring; den fortsættes 

 som en graalig Skygge til Randen. Udenfor den en hvid- 

 lig Kantplet. I det indre Sømfelt et rustgult Tværbaand. 

 Det ydre Sømfelt graat, i Spidsen en sort Delingslinie. 

 Paa Unders, ses Mellemfeltets ydre Begrænsning at danne 

 et stumpt Fremspring. Bagv. graalige, med et utydeligt 

 lysere Tværbaand og lyse Pletter langs den mørkere Søm. 



V. 1,5—1,9 Ctm. 



Hos ab. perfuscåta Hw. (Tavle VI, Fig. 94) er Fel- 

 terne graasorte, og hos ab. mediorufåria Fuchs (Tavle 



VI, Fig. 95) er Mellemfeltet rustgult. 



Ægget gulligt, i Spidsen affladet. Larven grøn, 

 med mørk Ryglinie, undertiden paa Bugsiden rød. L. 3,3 

 Ctm. Den lever paa Rubus (Klynger), Lonicera (Gede- 

 blad), Birk, Pil, Roser, Hvidtjørn o. a. Puppen gulgrøn, 

 med 4 Kroge i Enden og 2 paa Siden. 



Almindelig i 2 Kuld. Juni og August. 



11. L. immanåta Hw. Tavle VI, Fig. 96. 



Ligner ab. perfuscåta af den foregaaende Art i høj 

 Grad, men kendes let fra den ved, at Forv.s Spids er mere 

 skarp og ved, at Mellemfeltets ydre Begrænsning paa 

 Unders, danner en skarp Spids. V. 1,3—1,7 Ctm. 



Ægget overvintrer. Larven meget lig den fore- 

 gaaende Arts, men Ryglinien er utydelig, og der er ingen 

 rød Iblanding. Paa Blaabær og Jordbær. 



Den er rimeligvis mere udbredt her i Landet end an- 

 taget, idet den vel ofte er forvexlet med den foreg. Art. 

 Den kendes fra Sj. (Hornbæk), Jyll. (Hald) og Fyen (Odense, 

 Otterup). Den optræder kun i 1 Kuld: Juli— August. 



12. L. olivåta Bkh. Tavle VI, Fig. 97. 



Forv. olivengrønne. Mellemfeltet mørkest. Partiet 

 mellem Rod- og Mellemfelt lysere. Mellemfeltets ydre 

 Begrænsning hvid, delt af en mørk Tværlinie. Mellem- 

 feltet med mørkt Midtpunkt og mørke Tværlinier, udadtil 

 midtvejs med et større og et mindre Fremspring. Bølge- 

 linien hvidlig, under Kanten indad med sorte Pletter. 



