94 



Celle 1 b. Bagkroppen med smaa, brungraa Rygpletter 

 og lyse Ledrande, 2det Led brunligt. V. 0,8— 1,0 Ctm. 



Var. arceuthåta Frr. er rødlig-graa med i Reglen 

 tydeligere Tegning. 



Larven af Hovedarten grøn, med mørkere grøn 

 Ryglinie, hvide, bølgede Rygsidelinier og hvid, bred Side- 

 stribe samt gulligt Hoved, af Varieteten lysere grøn, og 

 de hvide Længdelinier mere rette. Hovedet undertiden 

 rødt. L. 1,5 Ctm. I September— November p3i2i Juniperus 

 (Enebær); Varieteten paa Thuja. Puppen rødbrun med 

 grønlige Vingeskeder. 



Sjælden. Nord-Sj. (Tisvilde); Fyen (Faaborg); Jyll. 

 (Ry, Hald, Aarhus, Dannerhøj); Bornh. (Aarsdale); Loll. 

 (Knuthenborg). April— Maj. 



Varieteten angives fra Hald (Jyll.); klækket af Larve 

 fra Thuja. Loll. (Knuthenborg). 



23. T. satyråta Hb. Tavle X, Fig. 163. 



Graa, med mørkt Søm felt og flere graa, jævnt buede 

 Tværlinier, samt afvexlende mørke og lyse Ribbeprikker. 

 Svag eller manglende Midtplet. Bølgelinien oftest opløst 

 i Smaapletter, den største i Celle Ib. Bagv. ikke syn- 

 derlig lysere, oftest med ret tydelig Tegning, paa Unders, 

 med et bredt, hvidt Tværbaand udenfor Midten. V. 0,7— 

 1,0 Ctm. 



Larven grøn eller hvidgrøn med rødbrune Rygpletter, 

 der fortil er tilspidsede, og lys Ryglinie. L. 2,0 Ctm. I 

 Juli — August paa en Mængde forskellige Planter, saasom 

 Galium (Snerre), Centaurea (Knopurt), Lychnis (Trævle- 

 krone), Thymus (Timian) o. a. Puppen rødlig-gul med 

 mørk Bagkropsspids. 



Meget almindelig overalt. Maj— Juni. 



24. T. succenturiåta Linn. Tavle X, Fig. 164. 

 Grundfarven hvid, med graa og sorte Tegninger. Mel- 

 lemlinierne fine, tredobbelte, ofte kun tydelige ved Kanten, 

 hvor den ydre Mellemlinie har en skarp, indadgaaende, 

 den indre en stump, udadgaaende Vinkel paa 11. Den 

 ydre Mellemlinie i en stor Bue udenom den temmelig 

 lille, men stærkt sorte Midtplet. Flere Delingslinier i 



