III 172 



Buer udad. Indenfor Bølgelinien ved Kanten ingen eller 

 kun utydelige, sorte Længdestreger. Ribberne i det ydre 

 Sømfelt sorte, fremtrædende. V. 1,6—1,7 Ctm. 



Larven meget forskellig, blaalig-hvid, med mange 

 fine, sorte Punkter og brede, gullige Sidestriber. Det gul- 

 brune Hoved er sortprikket. L. 3,3 Ctm. Paa Vincetoxi- 

 cum officinale. Puppen med Børster paa Cremaster. 



Meget sjælden. Kun kendt fra Bornh. (Aarsdale), hvor 

 Larven er funden paa den nævnte Næringsplante. 



3. A. tri parti ta Hufn. Tavle XXIV, Fig. 316. 



Som de to foregaaende Arter, men i Reglen lidt min- 

 dre. Bestøvningen i Rod- og Sømfelt er grønlig-hvid ; samme 

 Farve har Bølgelinien, der udadtil ved Kanten er tæt sort 

 begrænset, og indadtil har et Par tykke, sorte Pilpletter. 

 Mellem de øvre Mærker en sort Plet. Den indre Mellem- 

 linie danner kun 1 Bue. V. 1,5—1,6 Ctm. 



Larven ligner A. triplasia's; paa Brystleddene med 

 hvide Sideryglinier, paa Ilte Led med Skraastreger, der 

 støder sammen under en spids Vinkel. L. 3,3 Ctm. Paa 

 Urtica (Nælde). Puppen med stilkformet Cremaster, der 

 i Enden bærer 2 Krogbørster. 



Mindre almindelig end A. triplasia. Maj— Juli. 



76. Plusia Ochs. 



Øjnene randhaarede. Palperne haarede. J"s Fø- 

 lere kort- og tæthaarede. Brystet med fin Behaa- 

 ring, der bag Halskraven er saddelformet (Fig. 10, 

 S. 7) og ender i en afstudset Dusk. Bagkroppen 

 med store Rygduske. Forv. med Tillægscelle og 

 Metalpletter. Flere Arter flyver om Dagen i Sol- 

 skinnet. 



Larverne paa Ilte Led med en svag Forhøjning; de 

 har kun 2 Par Bugfødder (paa 8de og 9de Led) og Ende- 

 fødder. Bevægelsen er derfor som hos Maalernes Larver. 

 De har enkelte Haar; lever paa urteagtige Planter og for- 

 vandler sig i et løst, silkeagtigt Spind. De overvintrer som 

 smaa. Pupperne med forlænget Snabelskede, 



