147 III 



Bølgelinien gul, ved Spidsen udvidet til en stor Plet. De 

 øvre Mærker mere eller mindre stærkt antydede ved brun 

 Bestøvning. Bagv. lysegule med et bredt violetbrunt Søm- 

 baand. V. 1,4 — 1,6 Ctm. Undertiden er ogsaa Mellemfeltet 

 ligesaa mørkt farvet som Rod- og Sømfelt, og Mellemlini- 

 erne ses da gule. Denne Form er kaldt ab. fucåta Esp. 

 løvrigt findes en Mængde Overgange. 



Ægget er ribbet, først rosenrødt, senere brungraat. 

 Larven gennemskinnende rødbrunlig, med fine, hvidlige 

 Ryglinier, mørkere Ledindsnit og brunt Hoved. Prikvor- 

 terne hvidlige. Nakkeskjoldet sortagtigt med lys Teg- 

 ning. L. 3 Ctm. Paa Bøg, som ung mellem sammenspundne 

 Blade. 



Almindelig. August— Oktober. 



3. X. lu te a Strøm. Tavle XX, Fig. 268. 



Forv. guldgule med violetbrune Tegninger, der bestaar 

 i: en stor Plet i Rodfeltet ved Kanten, en lidt mindre i 

 Mellemfeltet og en foran Spidsen, der fortsætter sig i et 

 bredt Tværbaand, der er bredest ved Randen, og hvori 

 ses den gullige, ydre Mellemlinie. Den indre Mellemlinie 

 og Bølgelinien er opløste i Prikker af samme Farve, og 

 Frynserne er violetbrunt plettede. Bagv. hvidgule, under- 

 tiden med tydelig Buelinie. Hoved og Halskrave violet- 

 brune. L. 1,4—1,7 Ctm. 



Larven brungraa; en Ryg- og Sidestribe er dannet 

 af fine, mørke Prikker. Hovedet brunt, med mørke Stre- 

 ger. Nakkeskjoldet sort, med hvid Tegning. L. 3 Ctm. 

 Som ung i Rakler af Salix caprea, senere paa urteagtige 

 Planter. Puppen kort og fint haaret, med kort, krum 

 Cremaster. 



Almindelig. August— Oktober. 



4. X. ful våg o Linn. Tavle XX, Fig. 269. 



Forv. bleggule med rødbrune eller violetbrune Teg- 

 ninger, delvis som hos den foregaaende Art, men i mindre 

 Udstrækning. Af Nyremærket ses den nedre Del som en 

 brun Plet med graa Kærne. Bagv. hvidlige. Hoved og 

 Halskrave bleggule. V. 1,5—1,7 Ctm. 



Ab. flavéscens Esp. er bleggul uden anden Tegning 

 end Nyremærkets mørke Plet. (Fig. 270.) 



10* 



