nes til Siderne af Kinderne (Genæ), i Virkeligheden 

 kun ombøjede Issedele, og i Midten af en uparret 

 Plade, Strubepladen (Gula). Denne er adskilt fra Kin- 

 derne ved Sømme, er fortil forbunden med Under- 

 læbens Hage (Mentum) og bagtil med Forbrystets Bug; 

 den danner Nakkehullets underste Grænsekant. 



Munddelene er bidende. Under Overlæben findes 

 Kindbakkerne (Mandiblerne) og Kæberne (Maxillerne); 

 Underlæben (Labium) dækker Munden forneden. Kind- 

 bakkerne, der er krumme, haarde og uleddede, er 

 føjede til Kraniekapslen ved to Ledforbindelser, een i 

 Kranieloftet og en anden modsat liggende i Kraniets 

 Undervæg; de tvinges derved til kun at bevæge sig i 

 vandret Plan. Kæberne er med deres nederste Parti, 

 Hængslet (Cardo), fæstede mellem Hagen og Kinderne, 

 men er ellers frie. Foruden af Hængslet bestaar de 

 hver af en Stamme (Stipes), et palpebærende Stykke 

 (Squama eller Palpiger) og en Palpe eller Kæbeføler, 

 der oftest er fireleddet. Fra Stammen udgaar frem- 

 deles ind mod Munden to Flige: en yderste (Galea) 

 og en inderste (Lacinia), Yderfligen (Galea) er i den 

 oprindeligste Form føleragtig og toleddet, men hyppigst 

 uleddet, og Inderfligen (Lacinia) er en flad, udelt Plade, 

 som kan være krogformet bøjet i Spidsen. (Undtagel- 

 sesvis er Krogen som hos Cicindelerne tilleddet og be- 

 vægelig). Underlæben, der er dannet ved, at tredje 

 Par Mundlemmer er sammenvoksede, udgaar fra Kra- 

 niekapslens Underside, der i denne Forbindelse be- 

 nævnes Hypostoma. Dens ofte velkitiniserede Under- 

 side danner Hagen (Mentum), og dens blødhudede Over- 

 side danner Svælggulvet eller Hypopharynx [mellem 



