70 



Roden og undertiden ogsaa Spidsen sorte. Vingerne med 

 en svagt brunlig Plet under Vingemærket. L. 10— 11 mm. 



Larven blaagrøn med 1. og sidste (eller de 2 sidste) 

 Led rødgule. Hovedet skinnende sort; paa hver Side af 

 Kroppen findes over Spiraklerne en Række af 11 store, 

 afrundede, sorte Pletter og under Spiraklerne 2 Rækker 

 mindre Pletter; paa sidste Leds Rygside en stor, sort Plet. 

 Langs Ryggen en mørkere Stribe. — Paa Birk og El. Fin- 

 des i Reglen i Kolonier, der æder Bladene fra Randen af. 

 Naar de forstyrres, slaar de, idet de kun holder sig fast 

 med Brystfødderne, Bagkroppen tilbage. Forpupningen 

 foregaar i Jorden i en brunsort Kokon. Æggene lægges i 

 Birkebladenes Sideribber. 



Temmelig almindelig. April— Juni. 



2. C. vårus Vill. Sort; Overlæben og Clypeus hvide, 

 Laarene røde, de bageste med sort Spids. Hofternes Spids, 

 Hofteringene, Forskinnebenene og Forfødderne, Mellem- 

 og Bagskinnebenenes inderste Halvdel hvide. Bagkroppen 

 rød. Roden og Spidsen sorte. Vingerne klare. L. 8—9 mm. 



Larven er grøn, Ryggen paa hver Side med 2 sorte 

 Punktrækker. Hovedet lyst brunligt med sorte Øjefelter. 

 — Paa El. 



Ikke almindelig, men udbredt. Juni— August. Kun 

 Hunnen taget her i Landet. 



8. Cryptocåmpus Htg. (Euura Newm.). 

 Smaa, langstrakte Arter. Følehornene næsten 

 traadformede, kun ubetydeligt tyndere i Spidsen. 



Forvingerne med 1 



Radial- og 3 Cubital- 

 celler, af hvilke den 

 2. modtager begge de 

 tilbageløbende Aarer. 



Pig. 55. Forvinge af Cryptocåmpus Vingemærket oftest 

 pentandræ. 



tofarvet, med lys Rod. 

 Intercostalaaren indenfor Basalaarens Udspring paa 

 Subcosta. 



Larverne i Galler paa Pil, sjældent paa Poppel. 



