105 



1. L. Wesmaéli Tischb. Bleggul; Pandefelt og Isse, 

 Meso- og Metanotum og omtrent hele Bagkroppens Over- 

 side sorte. Følehornene rødgule med brunlig Overside. 

 Benene gule eller hvidgule, Bagskinnebenenes Spids og 

 Bagfødderne brune. Brodskedernes Spids sort. Vingerne 

 klare, Costalaare og Vingemærke bleggule. Hunnens Bag- 

 krop kun sammentrykt i Spidsen. L. 5—6 mm. 



Larven grøn med mørkere Ryg. Paa hvert Led 2 

 Rækker mørke Pletter. Hovedet olivengrønt. Paa Lærk. 

 Boserup. Juni. 



2. L. Saxeséni Htg. Bleggul; Pandefelt og Isse, 

 Meso- og Metanotum sorte; Bagkroppens Overside hos 

 Hannen helt sort, hos Hunnen med en større eller mindre 

 sort Plet paa hvert Led. Benene gule. Enden af Bag- 

 skinnebenene og Bagfødderne brune. Hunnens Baglaars 

 Spids brune. Følehornene gule. Roden sort og Oversiden 

 brunlig, hos Hunnen ofte helt brune. Vingerne klare, 

 Costalaare og Vingemærke bleggule, det sidste hos Hun- 

 nen dog ofte brunligt. L. 6,8 mm. 



Larven græsgrøn, paa Siderne med en mer eller mindre 

 mørk Pletstribe. Hovedet rødt. Paa Rødgran. 



Udbredt over hele Landet. Talrigst i Silkeborg-Egnens 

 Skove og Plantager. Maj— Juni. 



3. L. pini Retz. (abiétinus Chr., abietum Htg., trun- 

 cåtus Th.). Hannens Farvetegning omtrent som hos 

 Wesmaéli: Undersiden helt bleggul, hele Hovedet ovenfor 

 Følehornene samt Baghovedet sorte. Meso- og Metanotum 

 samt Bagkroppens Overside sorte. Følehornene gule med 

 mørk Overside. Benene gule, Bagskinnebenenes Spids 

 og Bagfødderne sorte. Hunnen sort; Clypeus' Forrand 

 og Overlæben, Pronotums Baghjørner, Vingeskællene og 

 mer eller mindre af Bagkroppens Underside gule. Be- 

 nene som hos Hannen. Brodskederne i Spidsen afstud- 

 sede, det øverste Hjørne afrundet. L. 4—7 mm. 



Larven kan ikke skelnes fra foregaaende. (Fig. 18). 

 Paa Rødgran. 



Udbredt over hele Landet. Maj—Juni. 



