og Kind langs Øjets Underrand ved en smal Bro. 

 Det forreste, uparrede Pandeøje ligger indesluttet 

 i det oftest 5-kantede Pande felt (Pf). Foran dette 

 kommer Panden (P), til Siderne begrænset mod Kin- 

 derne ved en Fure, i hvilket Følehornsfæstet (F) fin- 

 des, og fortil gaaende helt frem til Sømmen mod 

 Clypeus. I Pandens Midtlinje findes ofte en 

 Længdefure, men tit er denne reduceret til en lille 

 3-kantet Grube, Supraantennalgruben (5), der 

 ligger op mod Pandefeltet. Følehornene, der 

 er fæstet paa Grænsen mellem Pande og Kinder, 

 har hos de forskellige Grupper meget forskelligt 

 Udseende og meget forskelligt Ledantal; det hyp- 

 pigste er 9 Led, men Antallet kan synke til 3 og gaa 

 op til 42 Led. Foran Panden findes Clypeus (C), 

 hvis Forrand kan være forskelligt uddannet, være 

 udrandet, lige afstudset eller tandet. Forhold der 

 har Betydning i Systematikken. Til Clypeus er 

 Overlæben (O) fæstet. De øvrige Munddele 

 danner en ganske almindelig Bidemund, hvis Kæbe- 

 palper sædvanlig har 6, Læbepalperne 4 Led. 

 Dog kan det mærkes, at hos Siriciderne er Max- 

 ilier og Underlæbe meget stærkt reducerede, medens 

 der paa den anden Side gives Former (den ikke- 

 danske Slægt Megalodontes), hvor de paagældende 

 Munddele er forlængede. 



Thorax (Fig. 2—3). Paa Prothorax skelnes 

 den smalle kraveformede Rygdel: Pronotum (N^) 

 og den med Pronotum løsere forbundne Sidedel, 

 der kun bestaar af Episternum (Es^). — Meso- 

 thorax er langt det største Thoraxled. Paa dets 



