40 



trent trekantede. Paa Kroppen særlig over Fødderne findes 

 talrige korte Hudtakker. Ved Berøring udsprøjter Larverne 

 deres grønlige eller gullige Legemsvædske (Blod). 



Larverne er fuldvoksne om Efteraaret og spinder tykke, 

 brunlige Kokoner, hvori de overvintrer. Kokonerne an- 

 bringes enten i Jorden eller paa Træerne; Hvepsene kom- 

 mer frem i Forsommeren efter at have skaaret et regel- 

 mæssig afskaaret Laag af Kokonen, og flyver omkring med 

 en tydelig Summen. Æggene aflægges i Bladene. Hvep- 

 sene gnaver dybe Saar paa tværs af Grene og unge Træer, 

 enten helt omkring Grenen eller kun paa en Del af denne. 



Oversigt over Arterne. 



1. Vingernes Bagrand med en* skarpt begrænset 



brun Søm og en brun Plet langs Forvingens 



Basalaare 1. femoråta. 



Vingernes Bagrand højst med en utydelig mørk 

 Skygge 2. 



2. Hanner 3. 



Hunner 4. 



3. Scutellum jævnt hvælvet, med en Længdefure. 



3. lutea. 

 Scutellum fladt, svagt nedtrykt paa Midten 2. connåta. 



4. 3. Bagkropsled gult, undertiden med en lille mørk, 



trekantet Midtplet 3. lutea. 



3. Bagkropsled broncefarvet med gule Side- 

 pletter 2. connåta. 



1. C. femoråta L. (lutea Th.). Forkroppen sort. 

 Vingernes Bagrand med en skarpt afsat, mørk Søm, For- 

 vingerne med en mørk Plet langs Basalaaren i 1. Discoi- 

 dalcelle. Følehornenes Rod brun. Spidsen gul. Benene 

 sorte med lyst brunlige Fødder og hos Hunnen under- 

 tiden gule Skinneben og Knæ. Bagkroppens Farve vari- 

 erer stærkt. Hos Hovedformen er baade Hannens og 

 Hunnens Bagkrop helt sort, men den kan have de mid- 

 terste Led brune (var. silvarum Fabr.), eller Hunnens 

 kan være helt gul undtagen Roden (var. pallida Steph.). 

 L. 17—23 mm. 



