74 



Pletter i Ansigtet gule. Benene hvidgule, Hofterne ved Basis 

 sorte, Laarene bagtil mørkere end fortil, fortil med sorte 

 Rande og Basis, bagtil næsten helt sorte, Bagfødderne og 

 Bagskinnebenenes Spids mørke. Følehornene sorte med 



rød Spids, hos Hannen 

 sammentrykte og kun de 

 inderste Led sorte. L. 

 3,5 mm. 



Larven er næppe til at 

 adskille fra pentandræ's, 

 undertiden dog lidt mør- 

 kere paa Kroppen og lidt 

 lysere paa Hovedet end 

 denne. — Danner Galler 

 paa forskellige Pile-Arter 

 og efter Værtplantens Art 

 af 3 forskellige Typer. 

 Paa Salix viminalis for- 

 øges de angrebne Knop- 

 pers Omfang stærkt, ind- 

 til 3 Gange den normale 

 Længde, idet Indholdet 

 omdannes til smaacellet, 

 næringsrigt Parenkym- 

 væv (Fig.59tv.). — Paa Sa- 

 lix purpurea, daphnoides 

 o.a. Arter med lange spidse 

 Knopper er det kun den 

 nederste Del af Knoppen, 

 der udvides og fyldes af 

 Parenkymvæv; Knoppen 

 faar derved et karakteri- 

 stisk, andenæbsagtigt Ud- 

 seende. Paa S. amygdalina X purpurea og især paa de 

 nedre Grendele paa S. viminalis omdannes derimod selve 

 Knoppen ikke, men under denne findes i Træets Ved en 

 Fure ind til Marven paa indtil 7 mm's Længde; denne 

 Fure fyldes med Gallevævet, der vokser videre udefter 

 og faar det paagældende Sted paa Grenen til at staa frem 

 som en Pukkel (Fig. 59 th.). — I hver Galle findes en 

 Larve; om Efteraaret borer de sig ud, falder til Jorden og 

 kryber ind i Marvkanalen paa de faststaaende Stykker af 

 afskaarne eller afbrækkede Pilegrene; herinde spinder de 

 en fin, gennemsigtig Kokon, efter at have lukket for Aab- 

 ningen i Marven med en Prop. 



Almindelig. Slutningen af Juni— Juli. 



Fig. 59. Galler af Cryptocampus 



saliceti paa forsk. Pilearter. (Efter 



J. C. Nielsen). 



