92 



paa Sidefolderne, paa de forreste og bageste Led staar 

 som Længdestriber nær Leddets Midtlinie. Ryggens Midt- 

 linie er indrammet af en lysegul Søm. Sidste Led rød- 

 gult med en brunrød Plet. Cerci brunrøde. Hovedet 

 lysebrunt, skinnende, med 3 mørkere Striber. Paa Birk 

 og Pil. 



Almindelig. Maj — August. 



20. P. brev i val vi s Th. Meget nær beslægtet med 

 foregaaende; især er Hunnen meget vanskelig at kende 

 fra den; Hannen vil dog kunne kendes paa det lysfarvede 

 Scutellum med sort Spids og ogsaa ofte sort Midtlinie, og 

 Hunnens Mesonotum er tit ikke saa stærkt sorttegnet. 

 Hannens 8. Rygleds Forlængelse smal, lidt længere end 

 bred. L. 5—8 mm. 



Larven mørkegrøn; over Benene en sortagtig, bølge- 

 formet Stribe og derover en smallere, ubestemt Linie; 

 paa sidste Led en sort eller rødlig, bagtil udvidet eller 

 spaltet Plet. Cerci sorte. Hovedet grønt med en sort 

 Midtstribe, der omtrent naar Munden. Paa Pil. 



Silkeborg. Maj. 



11. Amauronématus Knw. 

 Mellemstore, brede og kraftige Former. Føle- 

 hornene forholdsvis korte og kraftige, tyndere mod 

 Spidsen. Vingemærket oftest langt og spidst ud- 

 trukket. Forvingerne med 1 Radial- og 4 Cubital- 

 celler. Lancetcellen stilket. Hunnens Brodskede 

 kraftig. Hoved, Mesonotum og oftest Mesopleu- 

 rerne mer eller mindre matte paa Grund af tæt 

 Punktering. 



Oversigt over Arterne. 



1. Kinderne smalle, smallere end Følehornenes 2. 



Led. Mesopleurerne skinnende 4. vid uå tus. 



Kinderne brede, næppe smallere end Følehor- 

 nenes 2. Led. Mesopleurerne matte 2. 



2. Clypeus med svagt indskaaret Rand. Følehor- 



nene baade hos Han og Hun helt sorte 3. 



Clypeus med dybt indskaaret Rand. Hunnens 

 Følehorn forneden blege 5. Fåhréi. 



