128 



12. Caliosysphinga Tischb. 



Følehornene korte 

 og traadformede, 3. 

 Led længere end 2. 

 I Forvingerne er Hu- 

 meralaaren — som saa 

 ofte ellers ved stil- 

 kede Lancetceller — 

 tydelig ved Vingero- 

 den, men her bøjet 

 tydelig indad imod Brachialaaren, saaledes at Lan- 

 cetcellen kan synes at være sammensnøret. Basal- 

 aaren er bøjet og ikke parallel med 1. tilbageløbende 

 Aare. Bagvingerne uden Midtceller og Humeralcelle. 



Larverne minerer i Blade; det sidste Par Ben sam- 

 menvoksede. 



Fig. 90. For- og Bagvinge af 

 Caliosysphinga ulmi. 



Oversigt over Arterne. 



1. Radialtværaaren udmunder indenfor 2. Cubital- 



tværaare 1 . u 1 m i. 



Radialtværaaren udmunder udenfor 2. Cubital- 

 tværaare 2. 



2. 3. Følehornsled mer end dobbelt saa lang som 4. 



2. pumila. 

 3. Følehornsled ikke dobbelt saa langt som 4. 



3. Dohrni. 



1. C. ulmi Sundev. (intermédia Th.). Sort. Benene 



fra Knæene brungule. Vingerne klare. 3. Følehornsled 



ikke dobbelt saa langt som 4., dette Led kortere end 2. 



L. 3 mm. 



Larven er lyst hvidgul med rødbrunt Hoved. Mine- 

 rer i Blade af Ulmus campestris. 



Ikke almindelig. Nordsjælland, Horsens. Maj. 



2. C. pumila Kl. Sort. Benene fra Knæene hvidgule. 

 Vingerne brunlige. 3. Følehornsled dobbelt saa langt 4., 

 dette Led tydelig kortere og tyndere end 2. L. 3. mm. 



