175 



1. Scidpteryx Steph. 

 Kroppen kort. Hoved og Thorax matte, tæt 

 punkterede. Overlæben i Spidsen udrandet. Lan- 

 cetcellen med kort, lige Tværaare. 



Oversigt over Arterne. 



1. Vingemærket gult med mørk Spids .... 1. costålis. 



Vingemærket helt sort eller sortebrunt 



2. consobrina. 



1. S. costålis Fabr. Sort; Hunnens indre Øjerande 

 og Overlæbe gule, Hannen tillige med nedre og ydre Øje- 

 rand og Underansigtet gullige eller hvide. Pronotums 

 Bagrand smalt hvidlig, Vingeskællene gule. Bagkrops- 

 leddene, hos Hunnen oftest fra 4., hos Hannen fra 2. Led, 

 med bredere og bredere, blege Bagrande. Benene sorte, 

 Skinnebenenes Forside og delvis ogsaa Fødderne blege. 

 Hunnens Bagskinneben dog ofte helt sorte, og Hannen og- 

 saa med Forlaarene mer eller mindre blege. Vingerne 

 graalig skyggede med sorte Aarer; Costalaare, Subcostal- 

 aare og Vingemærke gule, Costalaaren dog sædvanlig 

 mørkere i Midten og Vingemærket i Spidsen — mest hos 

 Hannen — sort eller brunt. L. 9— 10 mm. 



Larven er lysere eller mørkere grøngul, Hovedet lyst 

 gulbrunt. Hvert Kropled undtagen 1. og de 2 sidste med 

 en Tværrække af 5 sorte Punkter, saa at der paa alle Led- 

 dene tilsammen dannes 5 Punktrækker; den midterste 

 Række har de mindste Punkter, de yderste, der staar ved 

 Benenes Rod, de største. Desuden mørke Skygger over 

 Ben og Gangvorter. Leddene er tværrynkede og besat 

 med smaa, hvide Vorter. Paa Hovedet staar imellem og 

 bag de sorte Øjefelter paa hver Side et sort Punkt. Efter 

 sidste Hudskifte har Larven hverken sorte Punkter eller 

 Vorter. — Lever paa Ranunculus acer; den æder især om 

 Aftenen og Natten; om Dagen ligger den stille, sammen- 

 rullet. 



1 Eksemplar fra Assensegnen. April — Maj. 



2. S. consobrina Kl. Sort; den indre Øjerand i 

 hvert Fald hos Hannen, dennes Overlæbe og Qypeus 



