Bagvingerne indeholder et mindre Antal Celler. 

 Den øverste Længdeaare kaldes Radialaaren, den næste 

 Cubitalaaren og den langstrakte Celle i Midten af 

 Vingen Analcellen. 



Benene er veludviklede Løbeben, kun sjælden 

 uddannede til Spring, oftere til Gravning, men aldrig 

 til Svømning. Det inderste Led, Hoften, er stærkt 

 fremstaaende ; mellem disse og det følgende langstrakte 

 Led, Laaret, findes et eller to smaa Led, Hofteringene. 

 Efter Laaret følger Skinnebenet og derefter Foden, 

 der som oftest er delt i 5 Led, hvoraf det inderste i 

 Reglen er langstrakt og ofte af anden Form end de 

 følgende Led (se Fig. \Å). 



Larvernes Legeme sammensættes af 13 Led. Ho- 

 vedet er tydelig afsat. De er enten farvede og for- 

 synede med 3 Par Ben paa Brystet og et vekslende 

 Antal Gangvorter paa Bagkroppen (disse Larver ligner 

 meget Sommerfuglelarver, men skelnes let fra disse 

 ved kun at have ét Øje paa hver Side af Hovedet) 

 eller farve- og benløse, blinde Maddiker. En Del af 

 disse sidste Former (Snyltehvepsene) gennemløber en 

 meget kompliceret Forvandling. Mellem Larve- og 

 Puppestadiet er indskudt et Halvpuppestadium. Pup- 

 perne er som oftest indesluttede i en Kokon. 



Larverne indenfor Gruppen H. phytophaga (Plantehvepsene) 

 lever alle af Plantestoffer, dels borende Gange inden i Plan- 

 tedele, dels i Galler, i sammenrullede eller sammenspundne 

 Blade eller frit paa Planterne. 



Larverne indenfor Gruppen H. parasitica er Snyltere, dels 

 paa andre Insekters Æg, Larver eller Pupper (Snyltehvepse), 

 dels paa Planter (Gallehvepse). Grupperne gaar imidlertid bio- 

 logisk over i hinanden, idet dels enkelte Snyltehvepse selv 



