6 



Mellemformer mellem de nævnte betegnes ved at 

 kombinere 2 Udtryk sammen, f. Ex. æg-lancetdannet, 

 smalt aflang-omvendt ægdannet, lancetdannet-noget aflang 

 o. s. V. — Men naturligvis maa man huske paa, at For- 

 men af et Insekt sjælden passer helt til en Betegnelse, 

 Prothorax og Vingedækkerne gaar jo f. Ex. kun sjælden 

 saa nøjagtig i Fortsættelse af hinanden, at hele Dyrets 

 Siderand bliver en jævnt fortsat Linje. Den for- og bagtil 

 ligelig tilspidsede Form (elliptisk og lancetdannet) er 

 ogsaa sjælden. Selv om Vingedækkerne bagtil er typisk 

 elliptiske eller lancetdannede, er Hovedet omtrent altid 

 forholdsvis bredere og brat afrundet. Formen bliver der- 

 for æg-lancetdannet eller, om Dækvingerne paa et Stykke 

 er parallelsidige, aflang-lancetdannet, Former som især 

 findes indenfor Gruppen Sternoxia. 



Ved Pronotums Længde forstaas Længden langs 

 Midtlinjen, ved dets Bredde Bredden paa det bredeste 

 Sted, sædvanlig altsaa bagtil; men naar Baghjørnerne er 

 udspærrede, maales den dog lige foran det udspærrede 

 Stykke. 



Hvad angaar den geografiske Udbredelse af de 

 enkelte Former, da har ingen af de i Danmark fundne 

 Arter deres Hovedudbredelsesomraade længere Nordpaa; 

 ingen af de nordskandinaviske Arter gaar saa langt Sydpaa 

 som til Danmark. De hos os forekommende Arter hører alle 

 hjemme i Mellemevropa, hvorfra nogle har udbredt sig over 

 hele Evropa fra Nord til Syd. De fleste har dog en mere 

 begrænset Udbredelse. Af Grænselinjerne har især Nord- 

 grænsen Interesse for dansk Fauna, idet Nordgrænsens 

 Beliggenhed er én. af de Faktorer, der bestemmer Artens 

 Hyppighed her i Landet. En Art, hvis Nordgrænse ligger 

 i Skaane, er sjældnere her end én, hvis Nordgrænse lig- 

 ger i Lapland, forudsat da, at den førstes Nordgrænse er 

 naturlig o: bestemt af de klimatiske Forhold (og af Næ- 

 ringsplantens geografiske Udbredelse), og ikke af, at Arten 



