endnu er paa Vandring og endnu ikke har naaet saa vidt 

 frem, som den er i Stand til. De sidstnævnte Arter vil 

 dog selvfølgelig blive almindeligere her, jo længere Arten 

 trænger Nordpaa. Det er interessant at se, at den Ud- 

 bredelse, der Østen om Østersøen er gaaet fra Østprøjsen 

 til Østersøprovinserne og Finland, og den Udbredelse, 

 der over Danmark er gaaet til Sydsverige og derfra læn- 

 gere Nordpaa op i Sverige og Norge, ikke er fulgtes ad, og 

 at Nordgrænsen for en Art derfor almindeligvis ligger for- 

 skellig paa de 2 Sider af Østersøen; nogle er trængt 

 længst frem mod Nord paa den finske Side, medens andre 

 derimod paa den svenske Side er trængt længst Nordpaa. 



Oversigt over Familierne. 



1. 1. og 2. Bugled paa Bagkroppen sammenvoksede 

 uden nogensomhelst Bindehud. 2., 3. og 4. 

 Bugleds Bagrande rager derimod tagformet 

 ud over de henholdsvise næste Bugleds For- 

 rande. Forbrysttappen hvilende paa en flad 

 Fure paa Mesosternum, uden nogen Spring- 

 torn 1. Buprestidæ. 



F 



a h 



Pig. 3. Hovedet set forfra af a Xylobius 



corticalis, b Trixagus dermestoides. F Føle- 



hornsfure, L Overlæbe. 



Ogsaa 1. Bugleds Bagrand rager tagformet frit 

 ud over 2.s Forrand. Forbrysttappen med en 

 Springtorn, der hviler i en dyb Grube ind i 

 Mesosternums Forrand 2. 



Kinderne med Følehornsfurer (Fig. lii, 3a, 3b). 

 Alle 5 Bugled ensartet forbundet indbyrdes. . 3. 



Kinderne uden Følehornsfurer (Fig. 1 iii, liv). 

 Mellem 4. og 5. Bugled findes (undt. hos Cam- 

 pylus) en stor, i frisk Tilstand synlig Bindehud, 

 saa at 5. Bugled er frit bevasgeligt. De 4 første 



