120 



ning i systematisk Henseende. Paa Panden findes, 

 særlig hos ?, langs indre Øjerande paa hver Side 

 en ikke synderlig dyb, bred Længdefure, der er 

 beklædt med forskelligt farvede, korte, silkeagtige 

 Haar; man kalder disse Furer for Pandestreger 

 [striga frontalis]. Laarsamlere, $ med veludviklet 

 Scopa og paa Bagtrochanterne med en lang og tæt, 

 lidt krummet Haardusk [flocculus]. 



Anthrena er vor paa Arter rigeste Bislægt. De er alle 

 Gravebier, der anlægger deres Boer paa tørre, helst lidt 

 sandede, græsbevoksede Skraaninger, ofte kolonivis. Alle 

 Gange og Cellerum er indvendigt smukt afrundede og af- 

 glattede, ligesom polerede. Cellerne fyldes med hjem- 

 baaret Blomsterstøv, der kun i ringe Grad blandes med 

 Honning og ligger temmelig løst sammenhobet og kun 

 sjældent er formet som Kugler eller Kager. Paa Over- 

 siden af Fodermassen lægges Æggene, et i hver Celle. 



Deres hyppigst forekommende Snyltere er Nomadaer 

 [Hvepsebier], Chrysider [Guldhvepse] og Stylops, en 

 Slægt af Ordenen Strepsiptera. Medens de to første hol- 

 der sig til Cellernes Indhold, snylter Stylops i selve Dy- 

 rene og kan i udvokset Tilstand ses siddende i et Antal 

 af 1 — 3 mellem Bagkropsegmenterne med kun Hovedet 

 og den forreste Del af Kroppen ragende frem som en 

 lille Skive. Disse mærkelige Dyr, der lever i Larverne 

 og først udvikles til fuldkomne Dyr samtidig med Vær- 

 terne, har en ejendommelig Indvirkning paa disse, idet 

 de Individer, der er befængte med dem, udvikles til Ima- 

 gines 1—2 Uger tidligere, er ofte i Besiddelse af en ri- 

 gere Haarbeklædning og naar ikke at blive fuldt udfar- 

 vede paa alle Legemsdele, men holder sig paa disse Ste- 

 der gulagtige i Stedet for sorte. Stylopiserede Individer 

 har tit saa godt som ingen Lighed med rene Eksemplarer 

 og er i mange Tilfælde ubestemmelige. 



De. fleste Anthrener er Foraarsdyr, der kommer frem 



