245 



kroppen sorthaaret, 1.— 2. Segment i større eller mindre 

 Udstrækning gulhaarede, 5.-7. Segment rødhaarede. Hos 

 en Varietet er større Partier af Bagkroppen gulhaarede. 

 Bagskinnebenene med rødgule Haar, undertiden er disse 

 Haar kun rødfarvede i Spidsen. 14—16 mm. 



Arten er noget variabel. Den gule Farve paa 2. Seg- 

 ment kan være utydelig eller helt mangle, og de sorte 

 Haar er ofte hvide i Spidsen. Den kan forveksles med 

 soroeénsis. 



Sjælden og vistnok stedegen og findes især i Skov- 

 egne. Den kendes fra Sjælland, Lolland og Sydøstjylland. 

 De overvintrede Hunner kommer frem af Vinterdvalen 

 først i April, Arbejderne i Maj og det nye Kuld Hanner 

 og Hunner i Begyndelsen af Juli. Den besøger Pil, Løve- 

 tand, Violer, Lungeurt [Pulmonaria], Stikkelsbær, Due- 

 urt [Epilobium] og Veronica, c? især paa Hindbær. 

 Boet er underjordisk. 



12. B. jon ellus Kirby [scrimshirånus Kirby]. 



$. Hovedet kort. Kinderne ikke længere end Kind- 

 bakkernes Basalbrede. Kindbakkernes Yderside uden skraa 

 Længdefure. Pelsfarven for Størstedelen sort. Hovedet 

 gulhaaret med mørkere Haar paa Issen. Paa Thorax er 

 Pronoten og Scutellen gulhaarede. Metanoten og ogsaa 

 tildels Mesonoten med Indblanding af lyse Haar, saa disse 

 Dele faar et støvet Udseende. Paa Bagkroppen er hele 1. 

 og Basis af 2. Segment gulhaarede, 2.-3. Segment sort- 

 haarede med Indblanding af hvide Haar, 4.-6. Segment 

 hvidhaarede. Hele Undersiden hvidgult behaaret. Benene 

 sorte, med rødligbrun Behaaring. Kurvehaarene gullig- 

 røde. Mellemtrochanternes Underside rødgult befiltede. 

 18-20 mm. 



$. Som ?, naar Størrelse undtages. 



(^ . Svøbens 2. Led lidt længere end 3. Skægget graa- 

 liggult. Analsegmentets Bugside med fortykket Bagrand. 

 Bagskinnebenenes Yderside rund og glinsende. Paa Bag- 

 kroppen strækker den sorte Pelsfarve sig ofte til 4. Seg- 

 ments Basis. Ellers som $. 14 — 16 mm. 



