53 



^. Hoved og Thorax sorte, fint og tæt punkterede 

 og med tæt, rødgul, paa Undersiden og paa Ansigtet 

 hvidlig Behaaring. Clypeus's Forrand og Overlæben gule. 

 Følehornene lange, sorte. Svøben med buede Led og mør- 

 kebrun Underside. Hjærteformede Felt meget fint rynket. 

 Bagkroppen sort, glinsende, meget fint skulpteret og med 

 kort og tynd brungul Behaaring, der er stærkest paa 1. 

 Segment, 1.— 4. Segment med smalle, hvide Bagrands- 

 tværbaand. Bugen sort, svagt skulpteret, næsten nøgen, 

 kun med længere gulgraa Haar paa de 2 sidste Segmen- 

 ter. Benene sorte med hvidgul Behaaring, Skinneben og 

 Fødder hvidgule. Skinnebenene som Regel med en sort 

 Midtplet baade paa For- og Bagside. Vingerne som hos $. 

 9—10 mm. 



Meget almindelig og kendes fra alle Landsdele. 

 April — September. Den kan træffes paa Pil, Løvetand, 

 Høst Borst, Rejnfan, Hedelyng, Gyldenris [Solidago 

 canadensis] og flere Blomster. 



6. H. laevigåtus Kirby. 



$. Hoved og Thorax sorte, glinsende, med spredt og 

 grov Punktur og rødgul Behaaring. Følehornene sorte. 

 Svøbéns Underside sortebrun. Hjærteformede Felt grovt 

 længderynket. Metanoten paa hver Side med en spids, 

 fremstaaende Hjørnetand. Bagkroppen sort, stærkt glin- 

 sende, sparsomt gulbrunt behaaret og meget fint og spredt 

 punkteret, 2.-4. Segment med gullige, i Midten afbrudte 

 basale Tværbaand. Analfrynserne gulbrune. Bugen sort, 

 med gulhvid Behaaring og smalt lyse Segmentbagrande. 

 Benene sorte, med gulrød Behaaring. Vingerne svagt for- 

 mørkede med gulbrun Nervatur. 7 — 8 mm. 



(J . Hoved og Thorax sorte, med tydelig, spredt, noget 

 grov Punktur og brungul, paa Undersiden og Ansigtet 

 hvidlig Behaaring. Clypeus helt sort ligesom Overlæbe 

 og Kindbakker. Følehornene lange, sorte. Svøbens Under- 

 side mørk rødbrun. Hjærteformede Felt grovt, noget 

 uregelmæssigt længderynket. Bagkroppen sort, stærkt 



