241 



undertiden dog ikke rent. Mellemtrochanternes Underside 

 rødgulligt befiltede. 16—20 mm. 



5. Temmelig variabel. De røde Kurvehaar kan være 

 blandede med sorte, endogsaa i den Grad, at de røde helt 

 forsvinder, og undertiden er Kurvehaarene kun røde i 

 Spidsen. De sidste Bagkropsegmenters røde Farve gaar 

 undertiden over i det hvidlige. Ellers som ?, men mindre. 

 Den kan forveksles med lapidarius og soroeénsis var. pro- 

 teus. 



c^. Følehornene lange, Svøbens Led paa Undersiden 

 lidt buede, det 2. meget længere end det 3. Skægget sort- 

 agtigt. Hovedet matsort behaaret med saa stærk Indblan- 

 ding af graagule Haar, at det faar et støvet Udseende. 

 Clypeus næsten helt lyst behaaret. Thorax sorthaaret, i 

 Almindelighed med et mørkt gulliggraat Tværbaand over 

 Pronoten og et lignende over Scutellen. Pronotens lyse 

 Behaaring strækker sig ned under Vingernes Basis og 

 danner smaa, graagule Duske. Paa Bagkroppen er 1. Seg- 

 ment bleggult, 2. mørkegult, 3. sort og de 4 sidste rødt 

 behaarede, 2. — 3. Segment har graalige Tværbaand over 

 Bagrandene, og undertiden findes der Spor af spredt, rød 

 Behaaring paa 3. Segment. Benenes Behaaring kort, sær- 

 lig paa Metatarsernes Overkant. Bagskinnebenenes Yder- 

 side glinsende glat, spredt punkteret. Ellers som $. IS- 

 IS mm. 



Temmelig sjælden, men kendes fra alle Landsdele, 

 De overvintrede Hunner kommer frem i Maj, Arbejderne 

 i Juni og de nye Hanner og Hunner i August. Den træf- 

 fes paa Stikkelsbær, Korsknap [Glechoma], Løvetand, 

 Kløver og Scabiosa. Boet er overjordisk og temmelig svagt 

 befolket. 



8. B. sylvårum L. Skovhumlen. 



?. Hovedet ikke forlænget. Kinderne af samme Længde 

 som Kindbakkernes basale Brede. Clypeus glinsende, med 

 temmelig tæt Punktering. Kindbakkernes Yderside med 

 tydelig, skraa Længdefure. Sidste Bugsegment med kort 



Lavrids Jørgensen : Bier. IQ 



