fødder, og dette Forhold er det almindelige hos Storsom- 

 merfuglene; er hele Randen forsynet med Kroge og 

 vender disses Spidser udad, kaldes Fødderne Kransfød- 

 der. Antallet af Vorteben er hyppig mindre end 5 Par. 

 Langs Kroppens Sider ses Aandehullerne. En Ende- 

 klap lukker for Tarmaabningen i Dyrets Bagende. Hos 

 nogle Larver findes en hornagtig Plade paa 1ste og 12te 

 Led; den kaldes henholdsvis Nakkeskjold og Endeskjold. 

 Larverne kan enten være nøgne eller beklædte med 

 Haar og Børster, der er fæstnede og ordnede paa meget 



Fig. 9. Puppe af Sphinx. a Hoved, b Øjne, c Snabel, d For- og Mel- 

 lembenenes Fødder, e Følehorn, / Endespidsen, g Aandehuller, h For- 

 vinge, i Bagvinge. 



forskellig Maade. Ofte sidder de paa smaa Vorter, Prik- 

 vorter. Mange Larver har kødede Udvæxter, nogle har 

 paa næstsidste Ring et Horn. 



Efter gentagne Hudskifter forvandler Larven sig til 

 en Puppe, der hos Dagsommerfuglene oftest er forsynet 

 med Takker og Spidser, hos Natsommerfuglene glat. Un- 

 der Puppens Kitinskal ses de forskellige Dele af Dyret. 

 Bagenden ender oftest i en Spids, Endespidsen (crema- 

 ster), der kan være af forskellig Form. Pupperne hviler en- 

 ten i Jorden eller mellem Plantedele o.s. v.; de kan være 

 indesluttede i et mere eller mindre fast Spind (Kokon). 



