10 



Mange Sommerfugle tager ingen Næring til sig, da deres Mund- 

 dele er uudviklede. En Del formaar med deres Tunge eller Sna- 

 bel at opsuge sukkerholdige Vædsker og Honning fra Blomsters 

 Nektarier. Æder saaledes Sommerfuglene som udvoxne In- 

 sekter kun lidet eller intet, er det modsatte Tilfældet med Lar- 

 verne. Disse bestiller saa godt som intet andet end æde fra 

 det Øjeblik, de kommer ud af Ægget og til de forvandler sig 

 til Pupper, naar undtages de Perioder, da Hudskiftet finder Sted. 

 Det er i de allerfleste Tilfælde fra Planteriget, at Næringen 

 hentes; undtagelsesvist æder Larverne deres lige eller andre 

 Arters Larver („Mordlarver"), hvad der navnlig finder Sted i 

 Fangenskab. Enkelte Smaasommerfugles Larver lever af Fjer, 

 Uld (Pelsmøllet), Vox (Voxmøllet i Bikuber), Fedt, ja endog 

 Chokolade, og kan' derved gøre ikke ringe Skade. Om nogle 

 angives det, at de kan leve udelukkende af mineralske Næ- 

 ringsstoffer. Men som sagt, i de allerfleste Tilfælde er det Plan- 

 terne, det gaar ud over, og mange Sommerfugle optræder derfor 

 som Skadedyr ved at ødelægge dyrkede Planter (Kaalorme, Non- 

 nen). Nyttige og underkastede Menneskets Røgt er kun nogle faa 

 Arter, hvis Larvers Spind kan anvendes til Vævning af Stoffer 

 (Silkesommerfuglene). Ingen i Danmark vildtlevende Former 

 hører hertil. Som Blomsterbestøvere spiller Sommerfuglene en 

 stor Rolle i Naturen. 



Sommerfuglenes Systematik er i mange Henseender 



vanskelig. En af Hovedkaraktererne er, som nævnt, 



Ribbenættets Anordning, men selv dette er ikke i alle 



Tilfælde konstant. 



For at kunne undersøge Ribbernes Forløb i Vingerne er 

 det nødvendigt, at disse behandles paa en særlig Maade. Man 

 maa her skelne mellem to Tilfælde, nemlig om Dyret maa gaa 

 tabt for Samlingen, eller om det skal bevares for denne. I 

 første Tilfælde fjærnes Vingerne med en skarp Kniv fra Krop- 

 pen, lægges paa et fladt Underlag, f. Ex. en Glasplade, og ved 

 Hjælp af en blød Pensel fjærnes alle Skællene saavel paa 

 Vingens Overside som paa Undersiden. Denne Operation er 

 ikke altid lige let og fordrer baade Tid og Øvelse. Er alle 

 Skællene fjaernede, lægges Vingen f. Ex. paa et Objektglas, 



