1-21 



Hiiiis Melhoiliis iiiiliimlis ;u- den (Hialiiili^Jislc nf ;ill;i. Alcsein- 

 bryaiitlMiiiiiiii hlirwer nu (l(,'ll i ö Liciicra. Alla niino lalinskc n«i- 

 inina iilantanun .ucncrica ,L;-a hdii och ni.ilaiiariska, moxikaiiiskii. 

 Brasiliska <S:r. ki)iiinia i >t;illet, som cJ knnna jironuiiciiTas med 

 wåra Lungor, lihidon giöra nya genera. l-"nndanicnluni Fructitica- 

 tionis går öfwer ända. Ingm hans dass hlifwer naliu'el nian hland- 

 iiing af all. Man \n'iv sn|»i)onera. all (ind giorl. ett för ;"m liati 

 giorde -2. 2 IVir 4: att lian giort först siinplicia orh sr^dan coniiio- 

 sita, atl han först uioi-l elt Species af liwart genus, att lian blan- 

 dat sedan diffcrcntc (Jenera att i\i\v af hh^fwit flere sjtecies. sn|)po- 

 nera alt (ind giorL elt Uainuicnlus: att detla Species ]')landals med 

 Helleixjro. Aqnilegia, Nigella ^^v. [»er geiiei-ationeni liyliridam lege 

 diviiia concessam ocli att proles af dessa blandningar i \växtei-ne 

 liksom i diuret heliAllet niednllar(' ;ifler modren (jch corticale ;lfler 

 fodren. Där af hafwa ])lif\vit sa (iKUiga Speeies RanuncuJi folii.? 

 liellebori, alia loliis Aquilegife, alla foliis Nigella?. De.sse alla la ej 

 skillias i arbitreile genera, alt sa galt lill \visas a i^osferioi-i. detta 

 är fundementnm frnchtificalidnis, .-irkienl alt ifrån <icsneri" tid, det 

 Adansson borde wettal. 



Adansson har sidf inga rön: alt silt har lian conipilerat al 

 mine ski'ifter, som jag kan wisa. Men lian biler intet många diur. 



Hwarföre war ej Dalberg'^ nögd med disputationeu '?■* Där war 

 ju alt Invad doi token sagt. Han wille \vai'a stor. men war det 

 icke. 



förbi. 



.Min Hr Broder.s 



d. 4 septem. ödmiuke 



1764. r,. Linne. 



Uttuiskiift siiiii pil liref. 933. 

 Siyill Vili, rödt lack. 



' MiCH.4Ei, Ali.an.-^o.x, .se href. 144 not. 'I. Med Methoäus aaturaUs menas 

 liär lians 1763 utgifna Fnmilles des Mantes. 



^ Conrad Gesxer. se bref. -238 not. 3. 



^ Carl Gustaf Dalberg, se bref. 587 not. 3. 



* Den 1703 utgifna disputationen Lignum Qnassue. Förmodligen var 1). 

 mis.sl)elaten med att däri lian själf mindre framhållits, än hans negerslaf 

 QvAssi, livilken omtalat detta bar obekant;!, i Surinam växande trädslags för- 

 träfflighet såsom läkemedel i febrar. 



