69 



muiihålej)aTtiet är faryngealslidan i regeln till hela sin längd 

 omsluten al kroppshålan, blott Platybdella anarrhichce synes 

 göra ett nndantag härifrån. Hos Callobdella och synnerligen 

 tydligt hos C. nodulifera är det en särskild afdelning af kropps- 

 hålan, som innesluter faryngealslidan, livarom mera längre fram 

 vid redogörelsen för kroppshålan. 



Farynx (ph.) är ett tjockväggigt, trångt, kraftigt muskulöst 

 rör, som ligger inneslutet i faryngealslidan, genom hvars myn- 

 ning i munhålan det kan framsträckas. Längden af farynx 

 växlar naturligtvis alltefter som den är indragen eller utskjuten, 

 äfven växlar dess längd något hos olika arter och möjligen 

 .äfven individuellt, dock kan man säga, att i indraget tillstånd 

 .utgör dess längd i allmänhet ungefär en trettiondedel af kroppens. 



Chylusmagen (ma.) eller, såsom jag i det följande för kort- 

 hetens skull helt enkelt vill kalla den, magen är den längsta 

 ^f näringskanalens afdelningar. Den sträcker sig nämligen från 

 framkanten af andra prseclitellarsegmentet, hvarest farynx mynnar 

 i densamma, ända till gränsen mellan testis- och blindtarms- 

 Lregionerna, där den öfvergår i tarmen, under det att dess blind- 

 [tarmar fortsätta på buksidan om den senare genom hela blind - 

 barmsregionen och stundom äfven ett stycke in i analregionen. 



I framkroppen är magen oftast mycket trång, särskildt hos 

 le arter, där framkroppen är betydligt smalare än bakkroppen. 

 [qs de arter däremot, där kroppen är tämligen jämntjock, så- 

 ledes framför allt hos Piscicola geometra och Äbranchus hrim- 

 neus, är magen äfven i prseclitellum ganska vid, under det att 

 len äfven hos dessa arter i clitellum är trång, isynnerhet vid 

 tiden för kokongläggningen. 



I testisregionen är magen alltid mycket vid och indelad i 

 cammare, i det att den framtill i hvart segment är mer eller 

 mindre starkt insnörd genom de dorsoventralt ställda muskel- 

 septa, som förekomma här lika väl som hos alla öfriga Hirudineer. 



Dessa kammare äro antingen lika vida, som hos Piscicola 



■geometra, eller också tilltaga de mer eller mindre i vidd bakåt, 



t. ex. hos Callobdella nodulifera, hvilket naturligtvis står i 



..samband med de olika arternas i den systematiska afdelningen 



..beskrifna kroppsform. Dessa två sistnämda arter likna hvar- 



';andra för öfrigt däri, att de mycket korta, starkt hopsnörda 



