94 



I bakkroppen är denna sinas hos de flesta arterna alltjämt 

 l)et3^dliot vid, blott hos Piscicola och Callobdella nodulifera 

 visar den sig mellan ganglierna betydligt förträngd, så att den 

 blott i form af en ganska smal skida oragifver kommissnrerna 

 (fig. 81>, J)2). Omkring ganglierna är den alltid starkt utvidgad. 



Dorsalsinus. Denna kroppshåleafdelning är inskränkt till 

 testisregionen (figg. 84, 85, 88 — 90). Hos Äbranchiis är den 

 i allmänhet något trängre än rj-ggkärlet, på hvars buksida 

 den ligger (figg. 51, 52). Ofta delar den sig hos detta släkte 

 i två grenar, hvilka ligga en på hvardera sidan om ryggkärlet 

 (fig. 84), ofta mycket trånga och stundom liggande på något 

 afstånd från ryggkärlét i den omgifvande bindväfven. Grenarne 

 förenas emellertid vanligen åter snart invid ryggkärlet, stundom 

 på båda sidor om detta, som då blir alldeles inneslutet i sinus 

 ett litet stj^cke. Hos de öfriga släktena däremot är dorsalsinus 

 alltid vidare än rji-ggkärlet, hvilket den helt och hållet inne- 

 sluter (figg. 4, 88 — 90), så att detta blott här och där antin- 

 gen blott på i'yggsidan eller därjämte äfven på buksidan (fig. 3) 

 är fästadt vid sinusväggen. 



Tarmsiims. Denna förekommer blott hos (Jallohdella, Pisci- 

 cola och CystohrayicJuis. Den är belägen i blindtarmsregionen 

 mellan tarmen och den hos dessa släkten till större delen enkla 

 blindtarmen (figg. 91 — 93) och kan anses såsom en fortsätt- 

 ning af dorsalsinus. Vanligen är den dorsoventralt starkt ])lat- 

 tad och ofta, särskildt hos Callobdella lophii, till större eller 

 mindre utsträckning uppdelad i två mera lateralt belägna delar, 

 som dock alltid åtminstone på ett ställe i hvart segment synas 

 vara förenade. 



Lateralsiuns äro två i kroppens sidolinierj innanför hud- 

 muskelsäcken liggande rör, som i allmänhet sträcka sig utefter 

 hela kroppens längd. Med afseende på dessa visar Äb7'an- 

 chus ett från de öfriga släktena betydligt afvikande förhållande. 

 Hos detta släkte äro de nämligen i testisregionen i allmänhet 

 mycket vida (figg. 84, 85), ehuru här och där, på flera ställen 

 inom hvart segment, stax'kt sammandragna. Framom och bakom 

 denna region smalna de hastigt men visa tätt på hvarandra 

 följande utvidgningar, hvilka mot båda kroppsändarne blifva allt 

 mindre och mindre. Mellan dessa utvidgningar är sinus isyn- 



