363 



wid Xsti död. Sedermer följde wi med wåre bekante Chanoiner in uti 

 Xsti graf, som war uprättat bak om altaret uti el litet capell, hwilket 

 ligger til, som den Gustavianiska grafwen i Ups. bakom altaret. Detta 

 lilla Ghapelle war meublerat, tappiserat, illumineradt, med all den rika 

 St. Andrea? kyrkas tressaur, gyllende stycken, mångfaldige lampor ock 

 lius, heligas ben, tänder ock armar, som i silfwer woro insmidde. Gbristi 

 crucifix låg bär i silfwer, som folket kyste. Atla föllo på knä, som in- 

 kommo ; men oss bad ingen tber om. När wi frågade wåra bekanta 

 Chanoiner, bwarföre de föllo på knä, så sade the, at den Heliga Ostian 

 stod inuti lilla Altare skåpet, hwilken de tillbådo. Folket gingo nu 

 skocktals nr den ena kyrkjan i den andra, at falla ned på knä i Xsti 

 graf; ty bon fans i alla kyrkor. Förnäma ock wälklädda Fruar stodo 

 wid Kyrkjodörrarna ock räkte fram wälsydde pungar samt silfwerfat, be- 

 gärandes allmosor för de fattige; men utom Kyrkodörren ock på alla 

 gator, torg, promenader ock gränder lågo fattiga, halta, Krymplingar, 

 borttagna, som skreko, pepo, ropade om allmosor. Deras älende war 

 alt för stort; somlige felades ögon, öron, armar, fingrar, ben, näsor, 

 händer, andra hade för många. Jag kunde ei begripa, at Bourdeaux 

 stad kunde hafwa så oändeligen myket tiggare ; men när jag emot affto- 

 nen ei hade mer lösprr at gifwa, så sade mig en hedersman af Tribu- 

 nalet, som iag hade i sällskap, at desse tiggare woro komne 6 å 10 

 mil wäg til Bourdeaux för ut tigga denne dagen. Hela natten sprungo 

 folket ur kyrkia i kyrkja ock tilbådo i grafwarna ; ty ju flere kyrkor 

 de warit uti, desto större merite. Ingen wagn el:r portchaise fek gå 

 på gatan denna dagen, ei häller kunde han det göra; ty de lemlösa, 

 som lågo fulla gatorna, de kunde ei komma undan, ock de lågo gatan 

 så öfwerhölgd, at man med platz kunde gå fram; desse kunde hwarken 

 gå el:r stå, utan woro af andra hit släpade. Minst hade Hr Envoyén 

 Hildebrand nu dristat gå ut; ty den nykel, som han bär, såsom Kongel. 

 Swänsk GammarHerre, han stak detta folket så i synen, at en hiertans 

 längtan upkom, at få kyssa på denna nykel; ty de trodde, at det war 

 St. Petri, ock sade, at om de allenast fingo kyssa på honom, så twiflade 

 de ei på, at han botade för allehanda siukdomar. I Nancy war Hr 

 Envoyén på det högsta solliciterad, at han wille af nåder låta en Man få 

 kyssa på honom, som trodde, at han tber igenom skulle blifwa helbregda 

 i sit bröst. Påskedagen, då grepo de sig an med fröjdeMusique, ock 

 utzirade Biskopsthronen med en hel annan Goleur, härligade då altaret 

 med kyrktressaur, samt klädde Prelaten i allas åsyn, då han pontificale- 

 ment celebrerade messan, som af andra wid Gbapellen i Kyrkjan cele- 

 brerades med affecter utan ord, som kallas basse messe, hwilket wi 



