241 



Ii Fröen äro Skallösa, [hwilket] wisas af detta omogne inne- 

 slutne ögonskienligen, 



Och altså bättre Säd än Hwete och Råg, hwilket sig sielf 

 bewiser. 



5) Storleken af fröet synes här äfwen till sin längd, men uti 

 omoget [tillstånd] och således eij till tiockleken; fölljer naturligen. 



Dä man beskådar fröet in natnra, är det dubbelt så tiockt, 

 som iag med egne ögon setlt. Förslär altså conseqventer till 

 Sade. 



G) Axets storlek wises här innelycht (: cloch eij utwäldt eller 

 stort:) ordinairt, tagit på den tiden det stått i blomma, som kan 

 sees. Kan altså klarligen finnas, at det eij cederar andra ax. 



7) Alt som är Hwete, Råg eller Korn, har Hwete, Råg eller 

 Korn Ax et vice versa, som nogsamt sees. 



Detta är till hwart skahl i Axet likt Hwete, och altså natur- 

 ligen [af] Hweteslächte. 



8) Alt Hwete, Råg, Korn duger till maat, som nogsamt 

 linnes. 



Altså detta naturligen, hwilket saken än mehr confirmerar. 



9) Alla örter låta såå sig, men inga så lätt som sade och 

 grässlog. 



Detta är af Sädslag, ergo följer sådant naturligen. 



r, 



10) [Att] Roten står öfwer Winteren och alla Ahr bortåt, wisar 

 ögnesichtet; går eij bort, sedan det burit frö ur axen en gång, som 

 annor Säd, [hwilket] sees sammaledes. 



Ty kan det facilare cnltiveras än all annan Säd. 

 Och conseqventer slipper man såå det åhrl:n, hwilket är en 

 ogemeen förmohn. 



11) At Halmen är något striare af sig, sees, men synes icke 

 desto mindre kunna tiäna till foder, då sielfwa mossan, som ännu 

 är 8 gångar striare, brukas. 



12) Rötterna äro tiocka, hwita, söta, som kan sees, och torde 

 conseqventer kunna anwändas till Bröd, som Osterländernes ra- 

 dices Gyperi 2 , af hwilka de lefwa. 



Åtminstone följackteligen bättre än barck och misnesrötter. 



13) Med rötterne låter det sig äfwen plantera. 



14) Fåfängt wore härom willja persvadera lapparne, Nybyg- 

 garne eller Bönder, ty de gå aldrig ifrån sine förfäders walina, 



Linnés brefväxling VI. 16 



