Efter Pasch's porträtt ha sedan direkt eller indirekt gjorts en del gravyrer, 

 de flesta i England. De märkligaste bland dessa äro ett kopparstick i folio 

 af bröderna Facius (Nr 120) och Roberts kopparstick (Nr 131 b). 



Gripsholmsporträttet åter synes tidigt ha blifvit kopieradt af Magnus 

 Hallman, som enligt C. R. Nyblom (Ups. Universitets Konstsamhngar, 

 Upsala 1898, s. 21) var född 1745, men lefde ännu 1796, var först student, 

 ägnade sig sedan åt måleriet i det han »konterfej ade» präster, lärde m. fl. 

 i sin födelsebygd Östergötland, men äfven var verksam i Upsala. Af Linné 

 har han, så vidt jag har mig bekant, utfört minst nio porträtt. Af dessa 

 är ett, det förut omtalade, med säkerhet originalporträtt, två äro kopior 

 efter Kraffts, äfven förut omnämnda och de öfriga sex (Nr 137, 138, 139, 140, 

 141 och 142), så vidt jag kan se, mer eller mindre fria kopior af Roslin. Det är 

 ju svårt att på en tämligen dålig kopia se, om den är gjord efter Stockholms- 

 porträttet eller efter Gripsholmsporträttet, för min del tycker jag dock, att de 

 afgjordt mer likna det senare, och ansiktets form öfverensstämmer också mer 

 med detta. Då härtill kommer att detta porträtt efter all sannolikhet en gång 

 tillhört Linnés familj, är det ju också sannolikare, att Hallman kopierade detta. 

 Alla de mig bekanta sex kopiorna öf verensstämma däri, att de på baksidan 

 ha en mycket lång inskrift med stor stil och säkerligen på alla målad af Hall- 

 man själf. Denna inskrift innehåller Linnés namn och titlar och på alla, utom 

 ett, äfven namnen på flera eller färre af de vetenskaphga samfund, af hvilka 

 Linné var medlem. Alla innehålla också uppgift på dagen för hans födelse och 

 död samt den på Ljungbergers medalj (Nr 460) förekommande latinska versen 

 »Deam luctus angit amissi — Cybéle». Beträffande olikheterna mellan dessa 

 målningar och deras respektive inskrifter hänvisar jag för öfrigt till beskrif- 

 ningarna, vill blott här ytterligare fästa mig vid en sak. Utom på ett af 

 dessa porträtt (Nr 138), det som tillhör Upsala Universitet, på hvilket knap- 

 parna i rocken och västen öfverensstämma med dem på de Roslinska bröst- 

 bilderna, äro knapparna ornerade med gula böjda Hnier, som utstråla från en 

 punkt af samma färg i midten af knappen. Vi skola i det följande åter- 

 komma till detta förhållande. 



Beträffande tiden för målningen af Hallmans kopior, uppgifver han denna 

 olika på de olika porträtten, för ett 1772 i maj, för ett annat 1774 och för ett 

 tredje 1796. På ett är den näst sista siffran oläslig och på två saknas helt 

 och hållet uppgift om tiden för målningen. Det torde emellertid vara täm- 

 ligen säkert, att alla äro målade efter Linnés död. Detta framgår redan med 

 stor sannolikhet däraf, att Linnés dödsdag är angifven på alla och ej på något 

 synes vara ditskrifven senare eller af annan hand. Det är vidare, såsom jag 

 i det föregående sökt visa, ej säkert att Roslin 1775 målade något annat 

 porträtt af Linné färdigt än Versaillesporträttet och efter detta äro dessa 

 kopior säkerligen icke tagna. Det är också föga trohgt, att Hallman hade 



- 63 



