52 



jag wiste, hwilken den franska Doctorn war, och huru Änkedrottningen 

 blifwit illa til mods, när hon hördt en fransos blifwit kallad, huru hon 

 förl. Lögerdag skrifwit til Prinsessan at afråda henna förlita sig på en 

 fransk Doctor, som gemenl. äro så begifna på åderlåtning ; Och huru han 

 jemwel förl. Lögerdag; skrifwit til siu Bror, att fråga efter sakens samman- 

 hang. Jag berättade honom, thet samma kiöpman sagt, det jag skulle 

 wara föreslagen, och at det måtte wara orätt hördt af fruentimren. Lade 

 jemwel til, at jag intet wet något ytterligare deraf, och at jag intet sökt 

 derefter, men trodde mig i all händelse wara i stånd, at så wel tjena 

 Hans Kongel. Höghet, som någon af dem här föreslagna. Dr Muzelius, 2 

 lil Exempel, til hwilkens öfwersändande allenast felade Kungens lof för 

 honom at resa. Jag kiänner mannen. At jag eij sträfwade efter den 

 sysslan. Men efter som jag wet, at hennes Kungel. Höghet har önskat 

 hafwa en Accoucheur, åtminstone en som har någon insicht deruti. på 

 det man eij måtte wara förbunden at wid förefallande måhl låta komma 

 en ifrån främmande orter. Om jag finge LifMedici lönen, elr en Pension 

 at resa til Strasbourg och på V 2 åhr eller niehr ytterligare öfwa mig 

 deruti. thet är all hwad jag önskar och åstundar. At i den händelsen 

 en annan skulle blifwa Lifmedicus, så wore dock en, som är kunnig i 

 accouchement, jemwel nödig. Jag wäntar Herr Professorns goda råd, 

 och anhåller ödmiukast, at Herr Professorn giör häraf nvtta wid före- 

 fallande hos höga wederböraude. Jag twiflar eij, thet ju brefwen med 

 sista Posten hafwa giordt buller, och olagat anläggningarna. 



Jag wet, hwad det är för et capricieust djur fortuna medici apud 

 magnates, i synnerhet om jag skulle den pätwingas, eij hafwaude med 

 mig såsom Marckskrijare en bok af deras namn full, som blifwit cure- 

 rade. i synnerhet när jag hafwer owänner. som bara wänta tilfälle at 

 störta mig. I så fatta omständigheter, min Gunslige Herr Professor, tror 

 jag är bättre hafwa i början giöra med smått folk, och genom dem såsom 

 den rätta gången, komma småningom up til de stora. Så har man 

 stadig grundwal at bygga på. 



Bokhandlaren Haude skulle hafwa lust, tror jag, at uplägga Herr 

 Professorns Swenska djur och örter. Han begiärar weta, huru mycket 

 det är, hwad papper och tryck, huru mänga figurer &c, &c. ; med et 

 ord omständigheterna af uplagan. 



Jag får sällan se Prof. Gleditsch, så occuperad är han med sin 

 horto. Dr Lieberkuhn har wist mig vegetationem seu palingenesiam 

 putatam Euphrasise. " Will man hielpa inbillnings krafften, så tror man 

 sig se något, som liknar Euphrasia?. Eljest är han rätt missnögd med 

 Preussen, för några ledsamheter, som han hafft sedan en dog, som han 



