5 



Utanskrift : 



Prceses aj Kongl. 



WettensJcaps academien 

 Edel och Mögtför/arne 

 Nr Doctor Abr. Hack 



Stockholm. 



Sigill IV. rödl lack. 



1 Felskrifning i st. f. Wetenskaps-academien, livar.- pra-se- Häck var under 

 1746 ars tredje kvartal. 



2 Herba Britannica var äldre botanisters namn på Rumex aquaticus L. 

 Fl. su. ed. II p. 1 17 (/.'. Wydrolapathum Huds. i. I Materia medica uppgifver Linné 

 dess rot vara »eximia och i Fl. su. säges den lofprisas såsom enda osvik- 

 liga medlet mot rötartade sårnader bäde in- och utvärtes. 



3 J. G. Wallerius föreslog 1746 inrättande af ett laboratorium chemicum 

 rid Upsala universitet, där de obetydliga kemiska experiment, som dittills någon 

 enstaka gång förekommit, anställt-- på akademi-apoteket. Medicinska fakulteten 

 yttrade sig afstyrkande. emedan »Academie staten tohl ej så mänga utgifter 

 på extra stal: Metallurgien, kort och ej dyrbara processer, bör betalas af colle- 

 ganter; Laboratorium magnum hörer till oeconomiam regni, ej hit; hwad publi- 

 <:um där till kan gifwa, bör af laboratore med tiden betalas; curieuxe observa- 

 tinne- chemicse böra anställas uti Laboratorio chemico holmiensi; det, som rörer 

 Manufaeturs contoiret. hörer ej hit; Pharmaceutica chemia. woro godt, at litet 

 hus där till. ej dyrt. betalas af colleganter (Med. fak:s protokoll d. 30 April 

 1746. skrifwel af Linné). Consistorium förklarade, alt »aldeles ingen tilgäng 

 finnes», men att så framt genom god hushållning serarium framdeles kan 

 komma i bättre stånd, will Consistorium Academicum tilse. at någon utwäg tit 

 ilienna nyttiga inrättning framdeles må kunna finnas (Cons. ac. protokoll d. 

 '-'- •• 1 747 1. 



1 Denna omtalas i Linnés Wästgöta-resa s. 243 sålunda: »Hälso- 

 brunnen låg midt uti en Korsgata. in i Staden, och besöktes nu af många 

 Stadsens inwånare; lian vvar djupt grafwen och murad, aldeles som en allmän 

 brunn, utan något synnerligil afiopp, ty watnet måste djupt ifrån updragas. 

 Watnet war klart, stötte något på gult, ulan mineral smak eller lukt: det gul- 

 aktiga watnet hade förorsakats af något litet jord-salt eller jern-victriol, som 

 brutits af dy eller lenvatten: det både altså föga någon styrkande mineralisk 

 kraft, såsom andra surbrunnars Matten, och hwad det gjorde, kom af det mykna 

 och kalla watnet. som skolade och kylde Bloden». 



' På hemvägen frän Västgöta-resan besökte Linné Loka källa för att 

 undersöka densamma, emedan, jag wet ingen, som infil denna dag känt detta 

 watnet, och jag bar sjelf aldrig förståt det samma, ehuru jag ofta druckit del. 

 som warit fördt härifrån uti bouteiller». I stället för att »alle wåre Swenske 

 Surbrunnar... äga Jim-han ätten, med bläcksmak, blåflygtig hinna och gul Ockra 

 samt alla agera på. enahanda sätt, med det de corroborera af sin martialiska 

 kraft och differera endast til starkleken», sa är Huka källa af hel annan art' 

 och äger hwarken Smak. Lukt, Hinna eller Ockra: bar altså hel annan kraft. 

 ty den corroborerar icke. diluerar mera och relaxerar mera, giör altså god 



