m 



1 Kleins Cörnämsta arbete var Historice Piscium naturalis promovenda 

 missus, s i fem delar utkom i Darrig 1740, 1711, 1742, 1711 och 1749. 



- ('»i pri n tis cultratus L. Skärknif är en fisk, som wid denna tidei 

 på aret [Maj] fångas utan för Christianstad i Helge-å, men eljest fås den icke .. . 

 Fisken är sa sällsynl och sa rar, al jag honom aldrig tilförene sedt, och ofel- 

 bart en af de raraste liskar i Europa... Af första påseendet skulle inan lätte- 

 ligen hålla denna fisken före, at wara af Sillslägtet, emedan hans buk är hwass 

 och hans rygg rak: men Secreter Klein håller honom före en arl af Gädda, 

 emedan lian liar 7 fenor, och Rygg-fenan lång! bårta på ryggen. Jag skulle 

 gerna följa denna nyaste Auctorn, om allenast fisken hade tänder i Käken, och 

 wore en Rof-fisk, men som man icke ma kalla et Far någon liäf. derföre. at 

 del liar en lång och tjock swantz, så törs jag icke föra denna till Gäddorna» 

 i Skånska resan sid. <S1 — 82, der ock lemnas en utförlig beskrifning, åtföljd af 

 en vacker figur). Sedermera har denna fisk ej anträffats i Sverige. 



3 Beskrifning om guldfisken och silfwerfisken (Vet. Akad:s Handl. 

 1740). 



(178. 



M. K. Br. 



Min Bi-, beder mig skrifwa ofta och widlyftigare ; men hwar 

 om skall jag skrifwa? skall jag skrifwa ont Upsala och wårt aca- 

 demiska wäsende, som nu aldeles är förändrat, at M. Br. ej skulle 

 kienna det. utinam in-meliora. 1 Herrarne i Stockholm hafwa altid 

 sagt at Professorerne i Upsala arbeta intet, de nämligen som ej för- 

 stådt at det woro annat läsa än en timma, än sitta en förmiddag 

 Assessor. De som ment at lärdom skakas utur armen som et cornu 

 copim. En Professor utan ambition kan wähl läsa en limma, ja 

 en hel termin, ulan arbete; men Lectionerne och nyttan för de stu- 

 derande blifwer där äfter; en Professor, som ej kan allestädes mäta 

 diupet af wettenskapen, och wisa huru mycket di\v uti är upfunnit, 

 han har intet giordt discipelen lärd. 



Ifrån Upsala academie tror jag al wij lätt flere lärde karlar 

 än ifrån någon ort. och academie i Europa, jag har aldrig sedt 

 någon åsna komina där ifrån annor än den. som antingen intet 

 haft något hufwud, äller och ej gifwit sig tid at mogna, utan p; 

 :; a 4 åhr welat lärt sig all på tyska foten. Men en 8 åhra a 10 

 åhra student liar aldrig gierna slagit felt. 



Lätt oss se på de 20 sista åhren huru oförlikneligen hog stegit 

 för vvettenskaper hos nationen; sa at vulgus nu länge sedan be- 

 gynt [att icke] förachta lärdom af böcker och academiska inrätt- 



Litmés brefväxling. IV. , 



