42 



ceras för Medicin* alumnis» samt angaf. huru man för detta ändamål skulle 

 kunna bilda »en ny Profession utan aerarii minsta gravation». Hans förslag 

 strandade visserligen på hans medbroders, Professor S. Aurivillii, häftiga pro- 

 tester, men Linné hade dock på sin ålderdom den glädjen att se sin lärjunge 

 Ad. Murray 1774 tillträda en nyinrättad professur i kirurgi och anatomi. 



4 Alexander Blackwell. född i Aberdeen 1700, en läkare, »som gjort sig 

 namnkunnig genom en Oeconomisk Tractat om Lerbränning. tjänlig för gödsel 

 til åkren; kom för några år sedan [1742] til Swerige, och just dä. när natio- 

 nen med all ifwer begynte tänka på Oeconomiens upkomst i Riket. Han. som 

 lät sig förmärka äga en ogemen kunskap uti Oeconomien. blef med många 

 förmoner begåfwad [bland annat med titel af kungl. lifmedicus]. och fick därtil 

 Kongs-Säteriet Allestad at bebo, där göra försök, och at wisa de lärgirige sina 

 många arcana oeconomica, hwarom han lät afgå en widlyftig specification til 

 alla Landshöfdingedömen i Riket». Under sin Västgötaresa 1746 besökte Linné 

 Allestad »för at se och lära de högstönskeliga rön. som kunde gagna både oss 

 och pubbcum». och »Blackwell war ej obenägen at wisa strax alt ban här- 

 tils uträttat». Den af Linné lemnade ironiska specifikationen (Wästgöta-Resa 

 s. 105—6) lyder sålunda: »1) Pä Caracters byggningen hade han midt emot 

 dörren åt sjösidan låtit uthugga en lustdörr. 2) Några hundrade famnars gär- 

 desgård hade ban låtit upresa på denna skoglösa ort, och hämtat gärdslet ifrån 

 en annan by, sådant, som han det kunnat fåt. 3) Wid gården hade han begynt 

 anlägga en trägård, i hwilken. utom Kökssaker, han hade sått några stånd 

 Gal iiiii) album 117. Lotus sylvestris 609, Melilotus luteus 619. Trifolium 

 bituminosio». Pltaseolus humilis. bwilka stodo hwar på sin säng. 4) Til 

 Humlegård hade han låtit upgrafwa en hop sängar wäl 1 alns höge. och något 

 mera brede, uti hwilka han tänkte plantera Humle ; men i mediertid uti åtskil- 

 liga satt Potatos och bönor. 5) Akren. som war fattig på swartmylla, hade 

 han låtit ploga til 17 tumms djup. med 4 par oxar, hwarigenom alfwen eller 

 sanden blifwit blandad med myllan, hwilken sand han förmente efter 3 år 

 skulle witra sönder til swartmylla: war altså ej underligit, at han desse första 

 åren måste tola misswäxt, at rågen här såg sämre ut, än på något annat ställe' 

 men denna förlust lärer hundradefalt betalas, om Sand någonsin skulle förwändas 

 i Swartmylla. 6) Emellan en myra. som låg öster om gärden, nära intil sjön, 

 hade han låtit slå et litet dike af några famnars längd, til watnets afledande, 

 Detta alt hafwer han hittills uträttat, mycket mera hoppas man framdeles». 

 Detta blef dock ej förhållandet: redan följande är hade han nämligen så inlå- 

 tit sig pä politiska intriger, at han den 27 Juli blef halshuggen i Stockholm. 

 1 sina anteckningar om Nemesis divina berättar Linné åtskilligt om honom. 

 som skulle tjäna till bevis för att han »hade ganska wäl förtjent sitt öde». 



5 Nils Rosén (von Rosenstein), äldre bror till Ererhard Rosén (Rosenblad). 



6 Olof Kalmeter, född 1712, gruf- och provincialmedicus i Falun 1743, 

 gift 1745 med Linnés svägerska Anna Christina Mor^a, död 1766. 



7 Erik Helander, född 1682. teologie professor i Upsala, död den 15 Fe 

 bruari 1745. 



8 Riskopsstolen i Härnösand var ledig efter Nils Nilsson Sternell (död 

 1744). Till hans efterträdare utnämndes 1746 kyrkoherden i Stockholm Ol. 

 Kjörning. 



