18 



De befordrade äro Hamnerin, Ahlström och Engelsmannen. 



Hr Doct. lärer sielf wara så curieux att skaffa sig Gommercia 

 litt. Noribergica, wij hafwom aldrig sedt af dem mehr än ifrån 

 1743 hebd. 32 till 1744 hebd. 13. jag undrar Invad det skulle 

 kosta att årlig, la dem till societeten. 



Mag. Klingenberg är här vice secreterare, Aspen adjunctus 

 philosophiae; Probst Kamecker adj. tbeol. komer säkert till Gotland 

 effter Wallin; Woltemat 7 och Frondin 8 äro docentes philosophise; 

 Dahlman Docens oeconomire. s) 



Baron Scheffer doger ingen ting, han har ej skickat mig ett 

 enda frö, sedan han dit kom. Hebenstreit skrifwer jag straxt till. 

 Collinsons 10 frö, äro alla gamble. Hr Doctorens bref af d. °2 april 

 hade jag här el. 5 styl. veteri, men ifrån Leipsig altid 6 weckor 

 gamble. wet ej hwarföre. jag har tillförene swarat Ludwig helt 

 ampelt, aldrig sedt hans Programa älr Kleins dubia. 



Jag förbi. 



Hr Doctorens lydige dräng 

 Ups. d. 7 mart. 1745. G. Linneeus. 



Hisce litteris exaratis moritur uxor D. Episcopi Beronii. u 



Utanskrift : 



V i ro Clarissimo 

 DD Abr. Back 

 Medic. Doctori Sveco 



Berolini. 

 Sigill IV. rödt lack. 



1 Georg Andreas Helwing. född 1665, pastor i Angerberg i Preussen, död 

 1748. Hans förnämsta arbeten äro Flora quasimodogenita sive enumcratio 

 aliquot plantarum indigenarum in Prussia (Danzig 1712), Supplem entum 

 Flora; Prussicce (1726) och Flora campana sen Pulsatilla cum siiis specie- 

 bus et varietatibus methodice considerata et interspersis variis observatio- 

 nibus oculis curiosorum exposita (Leipz. 1719). 



2 Af Systema natura utkom editio sexta. emendata et aueta 1748 i 

 Stockholm på G. Kiesewetters förlag. — Aftryck (eller endast med nytryckt 

 titelblad) utkommo i Leyden af Flora suecica 1745 och Fauna suecica 1746. 



3 Disputationen Corallia baltica ventilerades i Upsala den 8 juni 1745. 



4 Magnus Bromelius (adlad von Bromell), född 1679. anatom. professor i 

 Stockholm, kgl. archiater, död 1731; var den förste, som beskref svenska petri- 

 fikat i sitt arbete Lithographia Suecance specimen secundum, telluris Sue- 

 cani petrifacta lapidesque figuratos varios exhibens (Ups. 1727). 



5 Joh. Gottl. Gleditsch. Litcubratiuncula de Fuco globoso, sessili et 

 inolli (Berl. 1743). Linné gaf sedan denna växt namnet Conferra cegagropila. 



6 Martin Strömer, se bref. 46 not. 2. 



