rostliny, které nezbytně potřebují ke své výživě ústrojných 

 látek a sice většinou se spokojí bezdusíkatými látkami, 

 z Eřienší části potřebují též dusíkatých sloučenin ústroj- 

 ných. Jsou to téměř všecky rostliny postrádající zeleni 

 listové (chlorofylu), jakými jsou všecky houby, dále velká 

 většina bakterií. Tyto rostliny se tedy podobají živočichům, 

 pokud se týče jejich potřeby ústrojných látek. 



Veliká většina živočichů přijímá mimo tekutou též 

 tuhou potravu a sice dovnitř svého těla do du- 

 tiny zažívací, kdež teprve ji upravuje, zažívá a pak do živé 

 hmoty přijímá. Jsou však také živočichové, kteří přijímají 

 jen potravu osmoticky celým povrchem svého těla, tak 

 cizopasní někteří nálevníci a hlísti. Nemají leckdy žádné 

 zažívací roury aniž ústního a řitního otvoru. Jsou však 

 také rostliny, které přijímají dovnitř svého těla tuhou po- 

 travu, tu v dutině stravují a pak teprve do buněk osmo- 

 ticky přijímají. To jsou mnohé rostliny hmyzožravými 

 zvané, jako láčkovec (Nepenthes), do jehož konviček je 

 vyloučena tekutina zažívací podobná zažívací tekutině 

 v žaludku u ssavců, neboť obsahuje enzym podobný pepsi- 

 nu. Veliká většina rostlin přijímá však živné látky po- 

 vrchem svého těla z vodních roztoků, tedy osmoticky a 

 plyny vnikají do nich difusí. Kořeny a jim obdobné ústroje 

 pouze osmoticky živné látky přijímají. Je to pochopitelno, 

 poněvadž je živá hmota kol kolem obklopena blanami bu- 

 něčnými. 



Někteří živočichové, jako mnozí kořenonožci a nálev- 

 níci přijímají tuhou potravu dovnitř své protoplas- 

 m y. Mohou tak činiti též buňky vnitřní vrstvy zažívací 

 dutiny některých živočichů, u některých láčkovců buňky 

 zevní i vnitřní vrstvy přijímají tuhou potravu, totéž činí 

 zevní buňky na ramenech sasanek. Velice vyvinuta je 

 schopnost požírati tuhou potravu u krevních tělísek bez- 

 obratlých a u bílých krvinek obratlovců. I pro tento způ- 

 sob přijímání potravy máme obdoby u rostlin. Bezblanná 

 vývojová stadia hlenek zvaná plasmodiemi přijímají tuhé 

 částečky potravy dovnitř své živé hmoty, to však činí též 

 rejdivé výtrusy některých zelených řas (Ulothrix, Stigeo- 

 clonium) v době svého rejdění, kdy nejsou opatřeny tuhou 

 blanou buněčnou. Přijímají do svého nitra jmenovitě bak- 

 terie, kteréž usmrcují a ztravují. 



Typické buňky rostlinné jsou obklopeny tuhou bla- 

 nou buněčnou, ke které živá hmota kol kolem přiléhá. 

 Blány buněčné jsou tvořeny látkami podstatně odchyl- 

 nými od látek bílkovinných, jaké nalézáme při analysi 

 usmrcené živé hmoty. V největším počtu případů se sklá- 

 dají z uhlohydrátů (nejrozšířenější je buničina) a nelze 

 v nich vůbec dusíkatých sloučenin bílkovinným podob- 



23 



