v jednojadernou. Proto, a poněvadž i jednojaderné buňky 

 jsou schopny zcela samostatného života, byly prohlášeny 

 mnohojaderné buňky za celek vyšší než jednojaderné. 

 Každé jádro s cytoplasmou, na kterou se jeho vliv vzta- 

 huje, je prý stejnocennés jednojadernou buňkou a tato fysio- 

 logická jednotka Sachsem nazvána energidou. Též jed- 

 nojaderná buňka je energidou, ale je také útvarnou jednot- 

 kou. Rozhodně nelze vázati pojem buněk na útvary jedno- 

 jaderné, poněvadž se mohou jednojaderné buňky během 

 svého vývoje státi vicejadernými tím, že se v nich jádro 

 zmnoží jako u parožnatek a naopak vícejaderné buňky 

 během vývoje se mohou státi jednojadernými, jak se to 

 děje pravidelně v buňkách mnohých hub, jejichž dvou- 

 jaderné buňky se splynutím obou jader stávají jednojader- 

 nými. Je-li buňka značně velkých rozměrů, jde o to, aby 



Tri buňky z kořenu kukuřice. Nejmladší chová mnoho malých vakuol, v prostředni vakuol 

 ubývá a zvětšuji se, nejstarši obsahuje jedinou vakuolu proniknutou dvěma vlákny cyto- 



plasmy směřujícími k jádru. 



jádra byla pokud možno stejnoměrně po celé buňce roz- 

 dělena, aby mohla protoplasmu ovládati, je-li menších roz- 

 měrů, jde spíše o množství hmoty jaderné a tu není třeba, 

 aby buňka obsahovala jader větší množství. Strasburger 

 vypočítal, že objem jádra má se k objemu cytoplasmy 

 zpravidla asi jako 1 : 4, což však platí jen pro mladé 

 (embryonální) buňky. 



Mají-li se v typické buňce všecky životní pochody nor- 

 málně odehrávati, musí obsahovati jádro. Zdá se, že 

 jádrovsoučinnostiscytoplasmoureguluje 

 životní dějství. Většina jich se sice odehrává i ten- 

 kráte, když bylo jádro z buňky odstraněno, ale pozvolna 

 intensita jejich ochabuje, až se zastaví a buňka dříve nebo 

 později odumře. Protoplasma bez jádra dýchá i rozkládá 

 na světle kysličník uhličitý, ale většinou nedovede konden- 

 sovati škrob anebo naopak kondensovaný škrob roz- 



36 



