pouze plastidy bezbarvé anebo nažloutlé. Tyto plastidy na 

 světle však sezelenají. 



Chromoplasty mohou obsahovati také chlorofyl, 

 převládá v nich však anebo je výhradně přítomno barvivo 

 jiné. Buňky řas červených (ruduchy) obsahují chromo- 

 plasty chovající mimo chlorofyl ještě červené barvivo bíl- 

 kovinné povahy fykoerythrin, řas hnělých (chaluh) 

 barvivo hnědé (fykofein) a buňky řas modrozelených 

 barvivo modré nebo siné (f y k o c y a n), rozsivky mají 

 žlutohnědé barvivo diatomin. U rostlin jevnosnubných 

 ve květních částech, hlavně v okvětí a v plodech mizí 

 z chloroplastů zeleň a hojně se vytvořuje žluté až masově 

 červené barvivo karotin (C4oH5g), Také jiné části těla ob- 

 sahují někdy chromoplasty s karotinem, jako zdužnělý 

 kořen mrkve. Karotin je v chromoplastech amorfně zrnitý 

 nebo krystalisovaný. 



Leukoplasty nemají barviv. Ve mladých buňkách 

 jsou zpravidla všecky plastidy bezbarvé, teprve později se 

 v nich objevují barviva. Také v podzemních částech rost- 

 linných nalézáme většinou jen leukoplasty, a podobně vět- 

 šinou též v pokožkových buňkách rostlin jevnosnubných. 

 Leukoplasty jsou obyčejně menší než jiné plastidy, kulo- 

 vité. Ne všecky mohou vlivem světla sezelenati. Ve svém 

 nitru vytvořují škrob, nebo olej, někdy též bílkovinné kry- 

 stalky, anebo amorfní bílkovinná tělíska. 



Ačkoliv je protoplasma, která tvoří základní hmotu 

 plastidů, mnohem příbuznější cytoplasmě, nežli hmota já- 

 dra, nelze pozorovati, že by dovedla cytoplasma sama ze 

 sebe plastidy vytvářiti. Buňky, z nichž byly plastidy od- 

 straněny, nikdy nedovedou nových vytvořiti. Totéž platí 

 o jádrech a uvidíme, že se jádra množí dělením daných již 

 jader, jako se množí plastidy dělením daných 

 již plastidů. 



Téměř u všech rostlin v tom ohledu zkoumaných na- 

 lezeny byly v cytoplasmě zrníčkovité nebo vláknité útva- 

 ry, které se po vhodné fixaci silně barví podobně jako chro- 

 matin jaderný. Nazvány byly (Mewes) mitochondrie- 

 m i. Mohou se prý též děliti, měniti tvar, velikost i funkci, 

 i vznikají z nich hlavně dle učení Guilliermondova 

 jednak některé vakuoly, zvláště ty, které obsahují barvivo 

 anthokyan, hlavně však plastidy. Avšak názory Guil- 

 liermondovy nejsou správné. Mitochondrie jsou vskut- 

 ku velice rozšířeny v cytoplasmě živočišné i rostlinné, lze 

 je u rostlin i za živa pozorovati (nazvány byly vibrioidy 

 a nematoplasty), ale o jejich významu a chemickém slo- 

 žení dosud ničeho bezpečného nevíme. V některých buň- 

 kách se objevují v ohromném množství a snad tu jde sku- 

 tečně o nějaké orgány obdobné plastidům, ač s nimi vývo- 



38 



